Справа № 752/12810/24 
Провадження №: 2/752/473/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2026 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Митрофанової А.О.,
при секретарі Осадчук А.В.,
за участю позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, ОСОБА_4 про відшкодування збитків за договором підряду, стягнення моральної шкоди, 
В С Т А Н О В И В :

У червні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, ОСОБА_4 , в якому просить:
- стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 97 105,27 (дев?яносто сім тисяч сто п?ять) гривень 27 копійок збитків у зв?язку з невиконанням договору підряду проведення ремонтних робіт квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 31.08.2023 року.
- стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 100 000 (сто тисяч) гривень моральної шкоди.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що його дружина, ОСОБА_4 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
31 серпня 2023 року позивач уклав усний договір підряду ремонту вищевказаної квартири з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Позивач зазначає, що вони дійшли згоди, що відповідачі здійснять ремонтні роботи на свій ризик, власними силами в згаданій вище квартирі «під ключ» орієнтовно до листопада 2023 року, а позивач прийняти та оплатити такі роботи на умовах, визначених договором.
Як вказує позивач, мали бути виконані наступні ремонтні роботи: електропроведення, сантехнічні роботи, облаштування стін, підлоги, стелі, встановлення меблів (кухні та шафи-купе), сантехніки, побутової техніки, вентиляції.
Зазначає, що сторони погодили виконання роботи в строк протягом двох місяців, погодили вартість у розмірі 3 800 (три тисячі вісімсот) доларів США та 37 000 (тридцять сім тисяч)
Перша передача коштів була 31 серпня 2023 року в розмірі 800 доларів США та 37 000 грн., на що позивач отримав розписку про отримання ОСОБА_3 коштів.
У процесі роботи умови договору змінювалися, додалися умови придбання меблів та облаштування квартири технікою та частково меблями.
Наступні передачі коштів були по мірі виконання робіт, у період часу з 27 вересня 2023 роки по 15 листопада 2023 року в розмірі 3100 доларів США та 87 680 грн., на що позивач отримав розписку про отримання коштів ОСОБА_2 .
Згідно даної розписки гроші передавались для проведення ремонту і закупівлі побутової техніки, обладнання та меблів для ремонту квартири за адресою: АДРЕСА_1 згідно вищевказаного договору підряду ремонту квартири.
Також згідно даної розписки відповідно до укладеного усного договору підряду вказане майно та техніка (варильна поверхня та духова шафа, посудомийна машина, телевізор, кавомашина, пральна машина, кухонний стіл, кухонні стільці (4 шт.), дзеркало в ванну кімнату, бра (2 шт.), шафа-купе, сушка для посуду та лоток, витяжка для кухні, набір тримачів для ванної кімнати, тумба під ТВ) мали бути придбані та встановлені в термін до 31.01.2024 року.
Загалом, кошти передавалися готівкою на вимогу виконавців робіт, оскільки від безготівкового переказу коштів виконавці відмовлялись. Однак, було виконано декілька безготівкових переказів на картки, вказані виконавцями робіт, оскільки не було можливості передати кошти у готівковому розрахунку.
Хід виконання робіт у квартирі позивач регулярно перевіряв, роботи виконувались: електропроведення, сантехнічні роботи, облаштування стін, підлоги, стелі, встановлення меблів (кухні), сантехніки, облаштування ванної кімнати, внутрішні й зовнішні двері, тобто були виконані тільки основні ремонтні роботи, але не в повній мірі.
За вказані речі гроші бути оплачені, однак речі не були придбані та не встановлені.
31 січня 2024 року комісією у складі представників ініціативної групи мешканців будинку ЖК «Рідне місто» у присутності власника квартири ( ОСОБА_4 ) та позивача складено акт огляду квартири за адресою: АДРЕСА_1 , в якому зафіксовано стан ремонтних робіт, проведених в квартирі, а також зазначено що в квартирі знаходяться частина меблів та побутової техніки б які були у використанні (були придбані задовго до укладення договору з відповідачами). Інших (нових) меблів, побутової техніки та обладнання станом на 31 січня 2024 року не зафіксовано (копія акту з додатками (фото) додаються).
Отже, як зазначає позивач, свої зобов?язання виконав в повному обсязі, відповідачі уникають від виконання частини своїх зобов?язань.
Сума, на яку роботу не було виконано становить 87 680 (вісімдесят сім тисяч шістсот вісімдесят) гривень.
Позивач вказує, що жодного майна (меблів) та побутової техніки придбано не було, відповідачі гроші повертати не збираються, на зустріч не йдуть, ухиляються від повернення, або купівлі техніки та меблів.
Окрім того, позивач додатково поніс збитки у зв?язку з неякісним проведенням ремонтних робіт, а саме позивачем придбано будівельних матеріалів на суму 9 425,27 грн. для усунення недоліків проведення ремонтних робіт. 
Згідно протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 17 червня 2024 року справу розподілено головуючому судді Митрофановій А.О.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 26 грудня 2024 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 25 липня 2025 року здійснено перехід від розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 01 жовтня 2025 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. 
Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у позові.
Відповідачі в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. 
Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснив, що працював разом з позивачем, обставини щодо договору підряду відомі йому зі слів позивача. Зазначає, що позивач звернувся до нього за допомогою з ремонтом, оскільки відповідачі не виконали свої зобов`язання за договором, та коли він приїхав до квартири побачив у кімнаті залишки будівельних матеріалів, меблі були з дефектами, шафу розібрали та викинули, на кухні побачив неналежну якість робіт у вигляді відсутності елементів інтер?єру, відсутність електронних побутових приладів, меблі та дверцята на фасаді були встановлені не по розміру, допомагав частково перероблювати ремонт, шляхом заміни або часткового відновлення елементів. Зазначає, що відповідачі на зв?язок не виходять і таким чином зрозуміли, що ремонт будуть завершувати самостійно, всю техніку та меблі позивач придбав за власні кошти. 
У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідачі у встановлений судом строк не скористався своїм правом на подання відзиву, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Суд, заслухавши пояснення осіб, які брали участь у справі, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Звертаючись до суду, позивач зазначав, що між сторонами 31 серпня 2023 року було укладено в усній формі договір підряду, відповідно до якого відповідачі виконають ремонтні роботи в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 орієнтовно до листопада 2023 року, а позивач прийняти та оплатити такі роботи на умовах, визначених договором.
Так, на обгрунтування зазначених обставин, позивачем було надано, в якості доказів копію розписки ОСОБА_2 та копію розписки ОСОБА_3 .
За змістом ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
Підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб(ст. 839 ЦК України).
Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником (ч. 1 ст. 844 ЦК України).
Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1 ст. 846 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.
Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе (ч.2 ст.858 ЦК).
Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків(ч.3 ст.858 ЦК).
Згідно ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Зі змісту ст. 525 ЦК України, вбачається що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Нормами статті 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: витрати, які особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Стаття 386 ЦК України регламентує, що власник має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України передбачені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого та встановлено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Частинами 1,3 ст. 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.
Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.
Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника.
Суд звертає увагу на те, що доказів пред`явлення претензій та пропонування відповідачам усунути недоліки у певний термін, якщо на його думку такі мали місце, позивач не надав. 
Згідно ч.3 статті 849 ЦК України лише в разі невиконання підрядником зазначеної вимоги замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.
Відповідно до частини третьої статті 849 ЦК України замовник у разі неналежного виконання підрядником робіт спочатку має право встановити підряднику строк для усунення недоліків, а у випадку невиконання такої вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування завданих збитків.
Таким чином, право замовника на відшкодування збитків не є самостійним способом захисту його порушеного права у спірних правовідносинах, а є правовим наслідком реалізації ним права на відмову від договору підряду у порядку, визначеному законом. Саме після припинення договірних правовідносин у зв`язку з відмовою від договору та за наявності передбачених законом підстав у замовника виникає право вимагати відшкодування збитків, заподіяних неналежним виконанням договору.
Разом із тим матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що позивач після виявлення недоліків виконаних робіт звертався до відповідачів із вимогою про їх усунення, встановлювв розумний строк для виконання такої вимоги, а також реалізував своє право на відмову від договору підряду відповідно до вимог статті 849 ЦК України. Позивачем також не заявлено вимог, пов`язаних із розірванням (відмовою від) договору підряду чи застосуванням правових наслідків його припинення.
За таких обставин обраний позивачем спосіб судового захисту у вигляді стягнення збитків не відповідає характеру спірних правовідносин та порядку захисту права, встановленому цивільним законодавством, а тому підстави для задоволення заявлених позовних вимог відсутні. Оскільки виходячи із змісту наведених вище норм діючого законодавства замовник за договором підряду має право вимагати розірвання договору у випадку, якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі або якщо підрядник не виконав вимоги про усунення недоліків в розумний строк, підстави для задоволення позовних вимог стягнення з відповідача грошових коштів задоволенню не підлягають, так як позивачем не доведено, що він звертався до відповідачів із вимогою про усунення недоліків, встановлювала строк для їх усунення чи повідомляв про намір відмовитися від договору у разі невиконання відповідної вимоги і вони відмовились це зробити і те, що останній припустився саме істотних відступів від умов договору. Матеріали справи не містять будь-яких письмових вимог, претензій, повідомлень або інших доказів, які б підтверджували дотримання позивачем зазначеної процедури.
Згідно ч.ч.1,3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Підсумовуючи вищезазначене, оцінивши наведені досліджені у судовому засіданні докази з точки зору належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність з точки зору достатності та взаємозвязку, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів, як безпідставних та недоведених.
Частиною 2 ст.22 ЦК України передбачено, при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Відповідно до ч.1 п.2 ч.2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, зокрема, полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.
Суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, які є похідними позовними вимогами, у зв`язку з недоведеністю її заподіяння відповідачами.
Керуючись ст. ст. 259, 263, 264,265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, ОСОБА_4 про відшкодування збитків за договором підряду, стягнення моральної шкоди - залишити без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.О. Митрофанова