ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 вересня 2026 р. | Справа № 480/7100/25
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Перцової Т.С. , Макаренко Я.М. ,
за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.
представника позивача Суровичької І.В.
представника відповідача Соловей П.О.
представника третьої особи Шевченко І.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 (суддя: О.А. Прилипчук, м. Суми) по справі № 480/7100/25
за позовом Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради 
до  Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області  третя особа  Товариство з обмеженою відповідальністю “Облсумиліфт” 
про визнання протиправним та скасування висновку,
ВСТАНОВИВ:
Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради (далі по тексту – позивач) звернулось до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області (далі по тексту – відповідач), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Облсумиліфт» (далі по тексту – ТОВ «Облсумиліфт»), в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 01.09.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-06-24-013705-а від 24.06.2025 на закупівлю: «Виконання першочергових (невідкладних) аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт житлового фонду - капремонт (заміна) ліфтів у під`їздах 1, 2, 3, 4 житлового будинку №38 по вул. Героїв Крут в м. Суми, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України)»;
- визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 01.09.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-06-24-013517-a від 24.06.2025 на закупівлю: “Виконання першочергових (невідкладних) аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт житлового фонду - капремонт (заміна) ліфтів у під`їздах 3, 5, 6 житлового будинку №36 по вул. Героїв Крут в м. Суми, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України)”.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач наділений правом вибору способу реагування на висновок згідно з Законом, а відповідач не може змусити його виконати висновок у спосіб, що відрізняється від того, що обраний замовником на підставі ч.8 ст.8 Закону. Вважає, що якщо позивач вважає неможливим вжиття жодних заходів, він вправі оприлюднити аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень без припинення зобов`язань за договором № 12/25 від 24.07.2025 та №11/25 від 23.07.2025. Таким чином, відповідач, усупереч ч.8. ст. 8 Закону, обмежив права позивача, передбачені зазначеною статтею, зокрема зобов`язавши вчинити безальтернативні дії з припинення зобов`язання, чим перевищив свої повноваження.
Крім цього, позивач зазначив, що закон зобов`язує відповідача не лише зазначити підставу проведення моніторингу, а й описати таку підставу. Дотримання такої вимоги відповідачем є підтвердженням вчинення ним дій відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України. Однак, розміщені в електронній системі закупівель 18.08.2025 повідомлення Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області про проведення моніторингу не містять опису підстав вчинення відповідачем таких дій, а, отже, не відповідають вимогам ст. 8 Закону, що, з урахуванням положень ст. 19 Конституції України, свідчить про безпідставність проведення моніторингу. Позивач стверджує про неправомірність дій відповідача, виходячи з відсутності у нього підстав для прийняття рішення про проведення моніторингу з 18.08.2025.
Щодо оцінки відповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ “Облсумиліфт” позивач зазначив, що відповідач стверджує, що учасник ТОВ “Облсумиліфт” підпадає під підстави, встановлені пунктом 47 Особливостей.
Згідно з абзацом вісімнадцятим пункту 47 Особливостей, замовник самостійно, за результатами розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі, підтверджує в електронній системі закупівель відсутність у такого учасника підстав, визначених підпунктами 1 і 7 пункту 47. Відповідно, за результатами розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі, замовником підтверджено в електронній системі закупівель відсутність у учасника підстав, визначених підпунктами 1 і 7 пункту 47. Інші підстави, передбачені пунктом 47 Особливостей, були перевірені під час фактичного розгляду тендерної пропозиції 15.07.2025. За результатами такої перевірки, підстав для відмови не виявлено.
Також, позивачем під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ “Облсумиліфт” встановлено, що його тендерна пропозиція відповідає умовам технічної специфікації. Водночас, було виявлено окремі невідповідності в наданих документах, які підлягали усуненню відповідно до пункту 43 Особливостей та частини 9 статті 26 Закону. Тому, на виконання норми пункту 43 Особливостей, позивачем 15.07.2025 о 15:09 год. та 15:18 год. було надано учаснику ТОВ “Облсумиліфт” 24 години для виправлення ним виявлених невідповідностей. На період цього строку (на 24 години) електронна система закупівель технічно блокує можливість вчиняти будь-які дії щодо тендерної пропозиції, у тому числі визначати переможця, навіть якщо учасник завантажив уточнені документи раніше. Враховуючи, що на момент фактичного розгляду тендерної пропозиції підстави для відхилення тендерної пропозиції були відсутні, позивачу залишалось лише здійснити перевірку виправлених учасником документів у строк, визначений Законом, що і було здійснено позивачем. За результатами розгляду такої перевірки та враховуючи функціонал електронної системи закупівель, рішення про визначення переможця було ухвалено на наступний робочий день після виправлення учасником ТОВ “Облсумиліфт” невідповідностей - 17.07.2025.
Також, позивач зазначив, що станом на момент початку та впродовж усього строку проведення моніторингу процедури закупівлі жодних підстав, визначених умовами укладеного договору, за якими б позивач достроково розірвав із підрядником укладений договір, не виникало. Крім того, після укладення договору підрядник негайно розпочав виконання робіт, частина з яких вже повністю виконана. На даний час договір № 11/25 від 23.07.2025 та договір № 12/25 від 24.07.2025 виконуються сторонами належним чином, істотні порушення договорів відсутні. ТОВ “Облсумиліфт” приступило до виконання робіт, роботи частково профінансовані замовником на суму: 1 296 491,00 грн. - за договором № 11/25 від 23.07.2025; 1 776 596,00 грн. - за договором № 12/25 від 24.07.2025. Вищезазначені договори не обмежили конкуренцію та не призвели до дискримінації учасників закупівлі, безпідставного або зайвого витрачання бюджетних коштів.
Вказує, що висновки відповідача від 01.09.2025 не відповідають критерію “пропорційності”, оскільки вимоги “припинити зобов`язання за договором” з ТОВ “Облсумиліфт”, який належним чином виконує будівельні роботи та з яким вже частково проведені розрахунки за виконані роботи, позбавлені економічної доцільності і не мають наслідком досягнення мети публічних закупівель. Вимога відповідача про зобов`язання Управління капітального будівництва та дорожнього господарства СМР припинити зобов`язання за договором не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею. Враховуючи, що вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкта (об`єкта контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім, недотримання вказаних вимог спричинює юридичну невизначеність, що не є прийнятним.
Таким чином, висновки відповідача від 01.09.2025 є неконкретними, надміру формальними та такими, що не відповідають критерію пропорційності та розсудливості, допускають неоднозначність їх розуміння та виконання, а тому повинні бути скасовані у судовому порядку.
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 по справі № 480/7100/25 адміністративний позов Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю “Облсумиліфт” про визнання протиправним та скасування висновку - задоволено.
Скасовано Висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 01.09.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-06-24-013705-а від 24.06.2025 на закупівлю: “Виконання першочергових (невідкладних) аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт житлового фонду - капремонт (заміна) ліфтів у під`їздах 1, 2, 3, 4 житлового будинку №38 по вул. Героїв Крут в м. Суми, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України)”.
Скасовано Висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 01.09.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-06-24-013517-a від 24.06.2025 на закупівлю: “Виконання першочергових (невідкладних) аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт житлового фонду - капремонт (заміна) ліфтів у під`їздах 3,5,6 житлового будинку №36 по вул. Героїв Крут в м. Суми, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України)”.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області (вул. Покровська площа,11, м. Суми, 40030, ЄДРПОУ 41127036) на користь Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради ( вул. Петропавлівська, 91 м. Суми, 40000, ЄДРПОУ 00433331) витрати зі сплати судового збору в розмірі 6056 грн.
Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин у справі та порушення норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 по справі № 480/7100/25 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що при винесенні наказу 18.08.2025 №88-3 «Про початок моніторингу закупівель» відповідач керувався виключно вимогами, що закріплені у статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», тобто відповідачем у межах наданих повноважень було здійснено моніторинг процедури закупівлі позивача, а зазначена у наказі про початок моніторингу підстава є достатньою та законною.
Щодо фактів встановлених порушень відповідач зазначив, що за результатами моніторингу зазначених процедур закупівель установлено, що: відповідно до підпункту 4 пункту 47 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178, в редакції від 17.05.2025 (далі – Особливості), замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли суб`єкт господарювання (учасник процедури закупівлі) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України “Про захист економічної конкуренції”, у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів.
Також, установлено, що учасник ТОВ “Облсумиліфт” внесений до “Зведених відомостей про рішення органів Комітету про визнання вчинення суб`єктами господарювання порушень законодавства про захист економічної конкуренції, передбачених пунктом 1 статті 50, пунктом 4 частини 2 статті 6 Закону України “Про захист економічної конкуренції” у вигляді спотворення результатів торгів (тендерів) та накладення штрафу”, які розміщені на офіційному вебпорталі Антимонопольного комітету України за посиланням: https://amcu.gov.ua/napryami/oskarzhennyapublichnihzakupivel/zvedeni-vidomosti-shchodo-spotvorennyarezultativ-torgiv/zvedeni-vidomostishchodo-spotvorenniarezultativ-torhiv-za-2025-rik (рішення Адмінколегії Східного міжобласного територіального відділення від 16.07.2025 № 70/150-р/к).
Абзацом другим підпункту 1 пункту 44 Особливостей визначено, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли учасник процедури закупівлі підпадає під підстави, встановлені пунктом 47 Особливостей.
Однак, Замовник на порушення абзацу другого підпункту 1 пункту 44 Особливостей не відхилив тендерну пропозицію ТОВ “Облсумиліфт” через наявність підстави, визначеної підпунктом 4 пункту 47 Особливостей, 17.07.2025 визначив його переможцем торгів по зазначеним закупівлям (ID: UA-2025-06-24-013705-a та UA-2025-06-24-013517-a) та уклав з ним договори від 24.07.2025 №12/25 та від 23.07.2025 №11/25.
Пояснення Замовника, надані на запити Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області 22.08.2025 щодо розгляду тендерної пропозиції ТОВ “Облсумиліфт”, не спростовують факту того, що учасник підпадає під підстави, встановлені підпунктом 4 пункту 47 Особливостей.
Щодо фактичного розгляду Замовником тендерної пропозиції ТОВ “Облсумиліфт” (15.07.2025) відповідач зазначив, що в електронній системі закупівель відсутній протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 15.07.2025, на який Замовник посилається у своїх поясненнях. Натомість, в електронній системі закупівель наявний протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 17.07.2025, питаннями якого є розгляд тендерної пропозиції учасника ТОВ “Облсумиліфт”, з урахуванням виправлених учасником невідповідностей, а також визнання зазначеного учасника переможцем торгів та прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю.
Таким чином, Замовник у протоколі щодо прийняття рішення уповноваженою особою Замовника від 17.07.2025 стверджує той факт, що, станом на 17.07.2025 учасник ТОВ “Облсумиліфт” не підпадає під підстави для відхилення тендерної пропозиції, визначені пунктом 47 Особливостей.
Щодо твердження Замовника, що учасник ТОВ “Облсумиліфт” позбавлений права брати участь в процедурах закупівлі та їх пропозиції підлягають відхиленню в процедурах закупівлі, які будуть проводитися після 16.07.2025, відповідач зазначив, що підпунктом 4 пункту 47 Особливостей визначено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли суб`єкт господарювання (учасник процедури закупівлі) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України “Про захист економічної конкуренції”, у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів тендерів.
У витягу з рішення Східного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України від 16.07.2025 №70/150-р/к зазначено: “Відповідно до пункту 4 частини першої статті 17 Закону України “Про публічні закупівлі” вчинення суб`єктами господарювання зазначеного порушення є підставою для відмови цим суб`єктам господарювання в участі в інших процедурах закупівлі та для відхилення їх тендерних пропозицій протягом 3 років після винесення рішення”.
Днем винесення рішення є 16 липня 2025 року.
Таким чином, з 16.07.2025 по 15.07.2028 замовники зобов`язані приймати рішення про відмову учаснику процедури закупівлі ТОВ “Облсумиліфт” в участі у відкритих торгах та відхиляти його тендерну пропозицію на підставі підпункту 4 пункту 47 Особливостей.
Щодо вимоги здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом припинення зобов`язань за договором відповідач зазначив, що в частині 6 статті 8 Закону зазначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Таким чином, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Відповідач зауважив, що усунення порушення шляхом припинення (розірвання) зобов`язань за договором є варіантом правомірної поведінки замовника при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації Замовника, останній на вимогу Закону України “Про публічні закупівлі” повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
Тобто, у разі дотримання замовником вимог законодавства про закупівлі відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Оскільки укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та як наслідок укладення договору є підставою для розірвання такого договору.
Таким чином, Управлінням конкретизовано, які саме заходи повинен вжити позивач, визначено спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Позивач, у надісланому на апеляційну скаргу відзиві, з викладених підстав, просить суд рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 по справі № 480/7100/25 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
Третя особа, у надісланому на апеляційну скаргу відзиві, посилаючись на законність та обґрунтованість висновків суду першої інстанції, просить суд відмовити Управлінню Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області в задоволенні апеляційної скарги на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 по справі № 480/7100/25, залишити без змін рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 у справі № 480/7100/25.
Згідно з ч.1 ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судовим розглядом встановлено, що 24.06.2025 Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради оприлюднено в системі прозоро оголошення про проведення відкритих торгів UA-2025-06-24-013517-a. Предмет закупівлі: виконання першочергових (невідкладних) аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт житлового фонду - капремонт (заміна) ліфтів у під`їздах 3, 5, 6 житлового будинку №36 по вул. Героїв Крут в м. Суми, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України (ДК 021:2015 - 45313000-4 Монтаж ліфтів та ескалаторів). 
24.06.2025 Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради оприлюднено в системі прозоро оголошення про проведення відкритих торгів UA-2025-06-24-013705-a. Предмет закупівлі: виконання першочергових (невідкладних) аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт житлового фонду - капремонт (заміна) ліфтів у під`їздах 1, 2, 3, 4 житлового будинку №38 по вул. Героїв Крут в м. Суми, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України) (ДК 021:2015 - 45313000-4 Монтаж ліфтів та ескалаторів). 
17.07.2025 Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради складено протокол визначення переможця закупівлі та намір укласти договір про закупівлю UA-2025-06-24-013517-a, яким вирішено визначити ТОВ “Облсумиліфт” переможцем закупівлі.
17.07.2025 Управлінням капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради складено протокол визначення переможця закупівлі та намір укласти договір про закупівлю UA-2025-06-24-013705-a, яким вирішено визначити ТОВ “Облсумиліфт” переможцем закупівлі.
18.08.2025 начальником Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області видано наказ №88-3"Про початок моніторингу закупівель", яким наказано почати моніторинг закупівель, зокрема, закупівлі UA-2025-06-24-013517-a та UA-2025-06-24-013517-a з підстав: інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
01.09.2025 Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області затверджено висновки про результати моніторингу процедур закупівель UA-2025-06-24-013705-а та UA-2025-06-24-013517-а (а.с. 19-21, 40-42).
За результатами моніторингу процедур закупівель відповідачем установлено, що учасник ТОВ “Облсумиліфт” внесений до “Зведених відомостей про рішення органів Комітету про визнання вчинення суб`єктами господарювання порушень законодавства про захист економічної конкуренції, передбачених пунктом 1 статті 50, пунктом 4 частини 2 статті 6 Закону України “Про захист економічної конкуренції” у вигляді спотворення результатів торгів (тендерів) та накладення штрафу”, які розміщені на офіційному вебпорталі Антимонопольного комітету України за посиланням: https://amcu.gov.ua/napryami/oskarzhennyapublichnih-zakupivel/zvedeni-vidomosti-shchodo-potvorennyarezultativ-torgiv/zvedeni-vidomosti-shchodo-spotvorenniarezultativ-torhiv-za-2025-rik (рішення Адмінколегії Східного міжобласного територіального відділення від 16.07.2025 № 70/150-р/к).
Також, зазначено, що замовник, на порушення абзацу другого підпункту 1 пункту 44 Особливостей, не відхилив тендерну пропозицію ТОВ “Облсумиліфт” через наявність підстави, визначеної підпунктом 4 пункту 47 Особливостей, 17.07.2025 визначив його переможцем торгів та уклав з ним договір від 23.07.2025 № 11/25 та договір від 24.07.2025 № 12/25.
Пояснення Замовника, надані на запит Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області 22.08.2025 щодо розгляду тендерної пропозиції ТОВ “Облсумиліфт”, не спростовують факту того, що учасник підпадає під підстави, встановлені підпунктом 4 пункту 47 Особливостей.
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено порушення вимог абзацу другого підпункту 1 пункту 44 Особливостей.
За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору про закупівлю умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.
Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області зобов`язано замовника усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” та статтею 8 Закону України “Про публічні закупівлі” (далі - Закон), - здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) по двом закупівлям.
Не погоджуючись з висновками про результати моніторингу процедур закупівель, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з його обґрунтованості. Так, судом зазначено, що у наказі від 18.08.2025 №88-3 "Про початок моніторингу закупівель" відсутні будь-які посилання на конкретні (фактичні) підстави призначення моніторингу, крім як посилання на загальні норми, що їх регулюють, не зазначено жодних ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, які б були встановлені органом державного фінансового контролю, та слугували підставою для призначення моніторингу, що суперечить ч.2 ст.19 Конституції України.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, надалі - Закон № 922-VIII).
Згідно з частиною 1 статті 8 Закону № 922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
За приписами статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, надалі - Закон № 2939-ХІІ), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Пунктом 7 цього Положення передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 5 Закону № 2939-ХІІ, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Згідно з частиною 2 статті 8 Закону № 922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону №922-VIII).
Вимоги до висновку про результати моніторингу процедури закупівлі встановлені частиною 7 статті 8 Закону №922-VIII, зокрема, у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року №552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення» затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок його заповнення (далі по тексту - Наказ № 552)
Згідно з розділом IІI Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Як встановлено судовим розглядом та підтверджено матеріалами справи, 18.08.2025 начальником Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області прийнято наказ №88-3"Про початок моніторингу закупівель", яким вирішено почати моніторинг закупівель, зокрема, закупівель UA-2025-06-24-013517-a та UA-2025-06-24-013517-a, з підстав - інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Водночас, колегія суддів наголошує, що наведений наказ не містить відомостей про те, яка саме конкретна інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Отже, у наказі від 18.08.2025 №88-3 "Про початок моніторингу закупівель" відсутні будь-які посилання на конкретні (фактичні) підстави призначення моніторингу, крім як посилання на загальні норми, що їх регулюють, не зазначено жодних ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, які б були встановлені органом державного фінансового контролю, та слугували підставою для призначення моніторингу.
Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Разом з тим, дослідивши зміст наказу від 18.08.2025 №88-3 "Про початок моніторингу закупівель", а також матеріали справи, колегією суддів встановлено, що відповідачем не надано під час судового розгляду справи належних та достовірних доказів на підтвердження надходження до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області інформації від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування про наявність ознак порушення (порушень) законодавства позивачем у сфері публічних закупівель, що стало підставою у розумінні пункту 2 частини 2 статті 8 Закону № 922-VIII призначення наказом 18.08.2025 №88-3"Про початок моніторингу закупівель" моніторингу закупівель UA-2025-06-24-013517-a та UA-2025-06-24-013517-a.
Таким чином, за встановлених апеляційним судом обставин справи, колегія суддів вважає, що відповідач не довів наявності підстав у розумінні пункту 2 частини 2 статті 8 Закону № 922-VIII для проведення моніторингу закупівель UA-2025-06-24-013517-a та UA-2025-06-24-013517-a.
При вирішенні даного спору колегія суддів враховує, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово у своїх рішеннях, зокрема у справах у справах №265/6582/16-ц, №487/10128/14-ц, №487/10132/14-ц, №924/1473/15 звертала увагу на те, що відповідно до принципу jura novit curia («суд знає закони») навіть неправильна юридична кваліфікація сторонами спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосувати для вирішення спору належні приписи юридичних норм.
Колегія суддів акцентує увагу на тому, що надання судом оцінки всім важливим аргументам, що були передумовою прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного індивідуального акта, який є предметом судового контролю, є визначеною процесуальним законом гарантією справедливого судового розгляду, одним із елементів якого є мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.
Обов`язок суду встановити дійсні обставини справи при розгляді адміністративного позову безвідносно до позиції сторін випливає з офіційного з`ясування всіх обставин справи як принципу адміністративного судочинства, закріпленого нормами статті 2 та частини четвертої статті 9 КАС України, відповідно до змісту якого суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Частинами 1, 2 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до доктрини з умовною назвою "плоди отруйного дерева", сформульованої Європейським судом з прав людини у справах "Гефген проти Німеччини", "Нечипорук і Йонкало проти України", "Яременко проти України", якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з цих джерел, будуть такими ж. Докази, отримані з порушенням встановленого порядку, призводять до несправедливості процесу в цілому, незалежно від їх доказової сили. У рішеннях у справах "Балицький проти України", "Тейксейра де Кастро проти Португалії", "Шабельник проти України" ЄСПЛ застосував різновид цієї доктрини та вказав, що визнаються недопустимими не лише докази, безпосередньо отримані з порушеннями, а також докази, яких не було б отримано, якби не було отримано перших.
Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19 серпня 2018 року (справа №822/573/17), від 27 листопада 2018 року (справа №805/2601/16-а), від 21 березня 2019 року (справа №809/531/18) та від 17 червня 2020 року (справа №826/5011/18).
Враховуючи, що Висновки Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 01.09.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-06-24-013705-а від 24.06.2025 на закупівлю: “Виконання першочергових (невідкладних) аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт житлового фонду - капремонт (заміна) ліфтів у під`їздах 1, 2, 3, 4 житлового будинку №38 по вул. Героїв Крут в м. Суми, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України)” та Висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 01.09.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-06-24-013517-a від 24.06.2025 на закупівлю: “Виконання першочергових (невідкладних) аварійно-відновлювальних робіт (капітальний ремонт житлового фонду - капремонт (заміна) ліфтів у під`їздах 3, 5, 6 житлового будинку №36 по вул. Героїв Крут в м. Суми, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації проти України)” складені на підставі наказу 18.08.2025 №88-3 "Про початок моніторингу закупівель", який прийнятий з порушенням вимог ч.2 ст.19 Конституції України, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позовні вимоги Управління капітального будівництва та дорожнього господарства Сумської міської ради до Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби України в Сумській області, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю “Облсумиліфт” про визнання протиправним та скасування висновків є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29).
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.
Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області залишити без задоволення.
Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.10.2025 по справі № 480/7100/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя | | С.П. Жигилій
Судді | | Т.С. Перцова   Я.М. Макаренко