БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Шевченків шлях, 30-А, м. Березань, Київська область, 07541
№ провадження 2/356/160/26 
Справа № 382/2615/25 

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.07.2026 Березанський міський суд Київської області в складі:
головуючого судді Капшученко І. О.
за участю секретаря Мелещенко В. В.
представника позивача ОСОБА_1 
представника відповідача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває вказана вище цивільна справа. 
23.06.2026 від представника відповідача  ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на позовну заяву разом з клопотанням про поновлення процесуального строку на його подання та подання до суду письмових доказів, копії яких додані до вказаного клопотання. В обґрунтування поважності причин пропуску строку представник вказувала, що договір з адвокатом було укладено лише 20.05.2026 у зв`язку з тривалою хворобою її чоловіка, що унеможливило своєчасне виконання відповідачем процесуальних дій з метою реалізації своїх прав. Також посилалась, що свою тимчасову непрацездатність, про що до суду раніше подано відповідне клопотання з доказами, що цей факт підтверджують. Сукупність вказаних обставин є достатньою, щоб визнати поважними причини пропуску відповідачем встановлених процесуальних строків, а тому просила суд поновити ОСОБА_4 строк на подання відзиву на позовну заяву та доданих до цього клопотання письмових доказів, а також долучити їх до матеріалів справи.
Крім того, 23.06.2026 представник відповідача  ОСОБА_2 подала до суду клопотання про витребування доказів разом з клопотанням про поновлення строку на його подання, обґрунтоване обставинами, вказаними вище, в якому просила поновити відповідачу пропущений процесуальний строк на подання клопотання про витребування .
24.06.2026 представник позивача ОСОБА_1 подала до суду заяву про залишення без розгляду відзиву та клопотання про витребування доказів, обґрунтовані тим, що відповідач щонайменше з 11.05.2026 була обізнана про наявність судової справи, оскільки особисто подала заяву до суду про відкладення розгляду справи, проте у встановлений строк відзиву з письмовими доказами не подала. Доводи про укладення договору про надання правової допомоги з адвокатом лише 20.05.2026 не свідчать про поважність причин пропуску процесуальних строків, оскільки такі строки встановлені саме відповідачу. Також безпідставними є посилання сторони відповідача на сімейні обставини, пов`язані з лікуванням чоловіка відповідача, оскільки як вбачається з виписки з історії хвороби, останній перебував на стаціонарному лікуванні лише 8 днів. Таким чином вважає, що представником відповідача належним чином не підтверджено поважності причин пропуску процесуального строку, крім того, клопотання про витребування не відповідає процесуальним вимогам, тому просить відмовити у поновленні строку на подачу відзиву та клопотання про витребування доказів, поданих представником відповідача, та залишити їх без розгляду.
30.06.2026 представник відповідача  ОСОБА_2  подала до суду заперечення на заяву представника позивача Чередніченко Н. В, та підтримала раніше подані клопотання. 
30.06.2026 представник відповідача Косогор О. М. подала до суду заяву про розгляд справи в закритому судовому засіданні в частині дослідження медичних документів, обґрунтовану тим, що на підтвердження поважності причин пропуску процесуального строку на подання відзиву стороною відповідача додано до матеріалів справи медичні документи (результати лабораторних та інших медичних досліджень) щодо лікування чоловіка відповідача — ОСОБА_5 . Зазначені документи містять відомості про стан здоров`я фізичної особи, її захворювання, проведені обстеження та їх результати. Така інформація за своїм правовим режимом є конфіденційною інформацією з обмеженим доступом і становить таємницю про стан здоров`я (медичну таємницю). З огляду на викладене, просила суд провести розгляд справи в закритому судовому засіданні в частині дослідження зазначених медичних документів з метою запобігання розголошенню конфіденційної інформації про стан здоров`я особи та не оприлюднювати зазначену конфіденційну інформацію при складанні та оприлюдненні судових рішень у справі.
В судовому засіданні 23.06.2026 представник позивача Чередніченко Н. В. вказала на неможливість вирішення вказаних вище питань на стадії судового розгляду та заявила клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження. Щодо задоволення клопотань заперечила.
Представник відповідача ОСОБА_2 раніше подані клопотання підтримала та просила їх задовольнити. Щодо повернення до стадії підготовчого провадження заперечила, вважаючи це недоцільним.
09.07.2026 у судовому засіданні предстаники позивача та відповідача підтримали раніше подані ними клопотання.
Позивач та відповідач в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені судом належним чином, причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Враховуючи викладене, думку представників позивача та відповідача, суд вважає за можливе провести судове засідання за відсутності сторін відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 3 ст. 223 ЦПК України. 
Заслухавши представників позивача та відповідача, розглянувши подані клопотання та заяву, проаналізувавши наведені в них доводи, матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.
Положеннями ст. 126 ЦПК України встановлено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Частинами першою, другою статті 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Отже, право учасника справи подати заяву про поновлення процесуального строку стосується процесуального строку встановленого законом, а не процесуального строку встановленого судом, який лише може бути продовжений за заявою учасника справи, поданою до його закінчення.
Вирішення питання щодо продовження встановленого строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою та з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого процесуального строку, і в залежності від їх обґрунтованості вирішити питання про продовження або відмову у продовження цього строку.
Поважними можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.
Так, відповідно до ч. 7 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.
В силу положень ч. 3 ст. 83 ЦПК України відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.
За ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.
У відповідності до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
В рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" (Заява № 3236/03) вказано: ... сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" .
Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої сумлінності у захисті своїх інтересів (п. 44 рішення Європейського суду з прав людини від 03.10.2017 у справі «Віктор Назаренко проти України».
Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).
Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Так, як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Березанського міського суду Київської області від 05.02.2026 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання, встановивши відповідачу 15-денний строк з дня вручення йому копії даної ухвали на подачу до суду відзиву на позовну заяву. 
Копію даної ухвали від 05.02.2026 про відкриття провадження у справі відповідачу вручено 30.04.2026, що підтверджується відповідним поштовим повідомленням.
Отже, процесуальний строк на подачу відзиву, встановлений судом в ухвалі суду від 05.02.2026, сплив 15.05.2026.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 21.04.2026 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.
Разом з тим, відзив на позовну заяву до суду представником відповідача було подано лише 23.06.2026, тобто з істотним пропуском встановленого законом процесуального строку на звернення до суду.
В силу положень ч. 1, 2 ст. 127 ЦПК України, право учасника справи подати заяву про поновлення процесуального строку стосується лише процесуального строку встановленого законом. Водночас, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений за заявою учасника справи, поданою лише до його закінчення.
Однак у даному випадку клопотання про поновлення пропущеного строку на подачу відзиву подано до суду після закінчення встановленого судом строку на його подачу, тому такий процесуальний строк не може бути продовжений.
Крім того, вимога про його поновлення не відповідає положенням ч. 2 ст. 127 ЦПК України.
За таких обставин, оскільки відзив на позовну заяву поданий після закінчення встановленого судом процесуального строку, він підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 2 ст. 126 ЦПК України.
Разом з тим, щодо клопотання представника відповідача про поновлення встановленого законом процесуального строку на подачу до суду клопотання про витребування доказів, а також письмових доказів, суд вважає його підставним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки представником відповідача в сукупності наведено достатні обставини, підтверджені належними доказами, що свідчать про поважність причин пропуску відповідачем відповідного процесуального строку, а саме перебування чоловіка на лікуванні та обумовлені цим життєві обставини, які, на переконання суду, істотно ускладнили реалізацію відповідачем її процесуальних прав, в тому числі, на звернення до адвоката, а також тимчасова непрацездатність представника відповідача.
Приймаючи до уваги вказане, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника відповідача про поновлення строку на подачу клопотання про витребування доказів, а також письмових доказів.
Щодо заяви представника відповідача про розгляд справи в закритому судовому засіданні в частині дослідження зазначених вище медичних документів, суд зазначає, що з огляду на стадію судового розгляду, на якій перебуває справа та подані сторонами клопотання, вказана заява є передчасною та задоволенню не підлягає.
Вирішуючи клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.
Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.
В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом.
За змістом ч. 8 ст. 83 ЦПК України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. 
При цьому закон не визначає закриття підготовчого провадження як самостійну та безумовну підставу для неприйняття доказів чи відзиву. Вирішальним є те, чи заявлено клопотання про поновлення строку та чи обґрунтовано поважність причин його пропуску. 
Вказане відповідає позиції викладено Верховного Суду у постанові від 05.11.2025 у справі № 366/3223/23, де суд звернув увагу, що законодавець не передбачає такої підстави неприйняття доказів, як закриття підготовчого провадження, а негативні наслідки настають у разі, коли сторона подала докази після закриття підготовчого засідання без заявлення клопотання про поновлення строку. 
В даному випадку представник відповідача подала докази і клопотання про витребування доказів саме разом із клопотанням про поновлення процесуального строку на їх подання, яке судом з наведених вище підстав було задоволено. 
За таких обставин, враховуючи принцип процесуальної економії, а також предмет спору, що безпосередньо стосується інтересів дитини, з метою недопущення порушень її прав суд вважає, що повернення до стадії підготовчого провадження є недоцільним та призведе до суттєвого затягування судового процесу, чим порушуються права його учасників. 
З огляду на викладене, у задоволенні клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 43, 126-127, 83-84, 178, 193-194 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження, відмовити.
У задоволенні клопотання представника відповідача  ОСОБА_2 про поновлення строку на подачу відзиву – відмовити.
Відзив на позовну заяву у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів - залишити без розгляду.
Клопотання представника відповідача  ОСОБА_2 про поновлення строку на подання клопотання про витребування доказів та подання до суду письмових доказів – задовольнити.
Поновити відповідачу ОСОБА_4 строк на подання клопотання про витребування доказів та подання до суду письмових доказів.
У задоволенні заяви представника відповідача Косогор О. М. про розгляд справи в закритому судовому засіданні в частині дослідження медичних документів – відмовити.
Ухвала суду в частині відмови у поновленні процесуального строку може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення.
В решті – ухвала окремому оскарженню не підлягає. 

Суддя:        І. О. Капшученко