КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА[1]
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2026 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Сітайло О.М., за участю захисника Бризгалової А.І., розглянувши апеляційну скаргу захисника Бризгалової Альони Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 на постанову Оболонського районного суду міста Києва від 01 грудня 2025 року, -

В С Т А Н О В И Л А:
Постановою Оболонського районного суду міста Києва від 01 грудня 2025 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. 00 коп. 
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, захисник Бризгалова А.І. подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Оболонського районного суду міста Києва від 01 грудня 2025 року та закрити провадження за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП. 
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на те, що в той день у ОСОБА_1 виник побутовий конфлікт з матір'ю цивільної дружини - ОСОБА_2 , а не з ОСОБА_3 , як зазначено у протоколі. Домашнього насильства щодо ОСОБА_3 та ОСОБА_2 він не вчиняв, умислу завдати шкоди їх фізичному чи психічному здоров'ю не мав.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника Бризгалової А.І., яка підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити, дослідивши докази, перевіривши доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно протоколу серії ГП №316553 від 18.10.2025 року, ОСОБА_1  18.10.2025 близько 22 год. 05 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 вчинив відносно своєї цивільної дружини  ОСОБА_3  домашнє насильство фізичного та психологічного характеру, а саме: штовхався, нецензурно висловлювався, погрожував забрати дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внаслідок чого була завдана шкода фізичному та психологічному здоров`ю  ОСОБА_3 .
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, проте подав клопотання про розгляд справи без його участі.
У судове засідання також не з`явилася потерпіла ОСОБА_3 , про причини своєї неявки суд не повідомила.
У судовому засіданні суду апеляційної інстанції захисник Бризгалова А.І. наполягала, що в даному випадку відсутня подія адміністративного правопорушення, оскільки ОСОБА_1  не вчиняв домашнього насильства.
За приписами диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.
У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.
Тобто, виходячи з граматичного тлумачення диспозиції даної норми КУпАП, орган поліції зобов`язаний був при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, зазначати конкретно відносно кого та в чому саме полягало психологічне насильство, а також вказати яка шкода заподіяна або могла бути заподіяна фізичному чи психологічному здоров`ю, що прямо витікає з диспозиції статті (погрози, образи, чи переслідування, позбавлення житла, їжі, тощо) і це є обов`язковим.
У даному випадку протокол від 18.10.2025 року щодо ОСОБА_1 складений без дотримання вимог закону, оскільки в ньому зазначено, що шкода була або могла бути заподіяна фізичному чи психологічному здоров`ю цивільної дружини ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , яку вказано як потерпілу. Однак із адміністративних матеріалів убачається і судом встановлено шляхом перевірки фактичних обставин справи та дослідження зібраних уповноваженим органом доказів, що на момент події ОСОБА_3 вдома не перебувала, оскільки гуляла із собакою на подвір`ї, а тому не могла зазнати будь-якого впливу внаслідок дій, викладених у протоколі, що підтверджується письмовими поясненнями як самої ОСОБА_3 , так і ОСОБА_2 та поясненнями ОСОБА_1 . 
Отже, у даному провадженні потерпілою визнано особу, якій не завдано і не могло бути завдано будь-якої шкоди у розумінні ст. 173-2 КУпАП, оскільки на місці події її не було. 
Відповідно до Рішення ЄСПЛ у справі "Малофєєва проти Росії" від 30.05.2013 року, Суд зазначив, що у випадку коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Також, в адміністративних матеріалах наявний рапорт інспектора управління патрульної поліції у місті Києві старшого лейтенанта поліції Панченка Івана про виправлення описки в протоколі. 
Так, відповідно до вимог ст. 256 КУпАП внесення будь-яких виправлень до протоколу, зокрема щодо дат, прізвищ, відомостей про обставини події та інших істотних даних, не допускається. При цьому усунення таких недоліків рапортом інспектора чинним законодавством не передбачено. 
Враховуючи зазначене, апеляційний суд дійшов висновку, що постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, тому її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу захисника Бризгалової Альони Ігорівни в інтересах ОСОБА_1 - задовольнити. 
Постанову судді Оболонського районного суду міста Києва від 01 грудня 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - скасувати, провадження у справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях   ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя
Київського апеляційного суду О.М. Сітайло

Справа № 33/824/1128/2026 Головуючий суддя у суді першої інстанції: Жук М.В.