КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

апеляційне провадження №33/824/2011/2026
справа №758/15764/25

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2026 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Поліщук Н.В.,
за участю захисниці ОСОБА_1 - адвоката Андросович Г.С.,
представника Енергетичної митниці Гереги К.М.,
розглянувши апеляційну скаргу адвоката Андросович Ганни Сергіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2026 року
у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 01 серпня 1978 року, громадянки України, працюючої директором ТОВ «Омнія Трейд», зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за частиною 1 статті 485 Митного кодексу України,

встановив:

Постановою Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2026 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 485 МК України, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 28 205,27 грн, що становить 150 відсотків несплаченої суми митних платежів. Стягнуто із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 665,60 грн.
Із змісту постанови убачається, що 06 серпня 2022 року декларантом ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД» ОСОБА_1 подано митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ №UA903050/2022/019924 для оформлення імпорту товару «скраплений вуглеводневий газ» (код УКТ ЗЕД 2711139700) у кількості 19 630 кг, із заявленою митною вартістю 585 779,14 грн. Товар постачався за контрактом від 01 червня 2021 року №01/07-2021OM з компанією PPS Group s.r.o. (Чехія), відправник - JOINT-STOCK COMPANY "GAZIMPEKSAS" (Литва).
До митного оформлення подано передбачені статтею 335 МК України документи, зокрема інвойс, декларацію-інвойс уповноваженого експортера, CMR, паспорт якості та контракт. На підставі декларації-інвойсу від 04 серпня 2022 року №GAZ 0409734 заявлено країну походження товару Європейський Союз, у зв`язку з чим митне оформлення здійснено без застосування спеціального мита, зі сплатою ПДВ у сумі 41 004,54 грн.
У 2025 році за результатами документальної планової виїзної перевірки (акт від 23 квітня 2025 року №11/25/7.6-19/42927796) встановлено, що відповідно до інформації уповноваженого органу країни-експортера заявлене преференційне походження товару з ЄС не підтверджено. У зв`язку з цим товар не набув статусу преференційного походження та підлягав оподаткуванню спеціальним митом у розмірі 3% відповідно до постанови КМУ №719.
Незастосування спеціального мита призвело до заниження бази оподаткування ПДВ та недоплати митних платежів на загальну суму 18 803,51 грн, з яких: 17 573,37 грн - спеціальне мито, 1 230,14 грн - ПДВ.
За таких обставин митний орган дійшов висновку, що керівником ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД» ОСОБА_1 подано недостовірні відомості щодо країни походження товару та відповідні документи з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів, що утворює склад правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 485 МК України.
Не погодившись з прийнятою постановою, захисницею ОСОБА_1 - адвокатом Андросович Г.С. подано апеляційну скаргу.
В обґрунтування апеляційної скарги посилається на незаконність та необґрунтованість оскаржуваної постанови.
Вказує, що Енергетична митниця уважає, що ТОВ «Омнія Трейд» у 2022 році неправомірно застосувало преференції при імпорті скрапленого газу (код УКТЗЕД 2711139700), який підпадає під дію Постанови Кабінету міністрів України №719 від 17 серпня 2020 року. Водночас товари були придбані у європейських контрагентів («PPS Group s.r.o.», «AdNext OU Ltd»), мали задеклароване походження з ЄС та постачались через UAB «Gazimpeksas» (Литва) на умовах FCA (Інкотермс 2010), без прямих договірних відносин із відправником.
Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 44 МК України країна походження товару декларується на підставі документів про походження. Згідно з Рішенням №1/2018 Підкомітету Україна-ЄС та Протоколом І (з урахуванням Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські правила походження), підтвердженням походження є, зокрема, декларація-інвойс (стаття 15 Доповнення І). Саме такі декларації надавались UAB «Gazimpeksas», яка мала статус авторизованого експортера (№ LT/VM0/052), що підтверджено рішенням Вільнюської митниці від 10 листопада 2021 року, чинним у період поставок. Достовірність самих декларацій митницею не спростована.
Вказує, що ОСОБА_1 вчинила усі можливі та розумні дії для перевірки походження товару: перевірила статус контрагента, отримала підтверджуючі документи та діяла в межах наданих їй повноважень. Водночас імпортер не має юридичної чи фактичної можливості перевіряти внутрішню документацію іноземного постачальника чи повний ланцюг походження товару за межами України. Подальше не підтвердження походження товару литовськими органами не свідчить про протиправність дій імпортера.
Зазначає, що згідно статті 458 МК України порушення митних правил передбачає наявність протиправної та винної поведінки. Диспозиція статті 485 МК України передбачає обов`язкову наявність спеціальної мети неправомірного звільнення від сплати митних платежів або їх зменшення, що можливе лише за умисної форми вини. Жодних доказів того, що ОСОБА_1 заявила недостовірні відомості або діяла з умислом ухилення від сплати платежів, митним органом не надано. Усі відомості митної декларації відповідають товаросупровідним документам, які є дійсними.
Зазначає, що недобросовісність має бути доведена належними та беззаперечними доказами.
Посилається на неправильне визначення судом першої інстанції моменту виявлення правопорушення, що призвело до хибного висновку про дотримання строків притягнення до відповідальності.
Вказує, що підставою для висновків митниці є лист митного департаменту Міністерства фінансів Литовської Республіки від 25 березня 2024 року, отриманий Енергетичною митницею 26 березня 2024 року (вхідний №8548/11/15), що зазначено в акті перевірки від 23 квітня 2025 року. Саме ця дата є днем виявлення можливого правопорушення, оскільки з цього моменту митний орган отримав відомості про нього.
Вказує, що до частини 1 статті 467 МК України адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. З урахуванням того, що звернення до суду відбулося лише восени 2025 року, цей строк пропущено.
З посиланням на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 28 лютого 2019 року у справі №149/2498/17, від 21 листопада 2019 року у справі №461/1393/16-а, вказує, що перебіг строку починається з моменту отримання органом будь-якої інформації про можливе правопорушення, а не з моменту завершення збору доказів. Додаткові запити чи уточнення не переривають і не зупиняють цей строк.
Посилання суду на дату 10 червня 2025 року як момент виявлення правопорушення є безпідставним і спростовується матеріалами справи.
Таким чином вказує, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, а також сплив строк притягнення до відповідальності, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП та статті 487-1 МК України є підставою для закриття провадження у справі.
Мотивуючи наведеним, просить постанову Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2026 року скасувати, провадження у справі закрити.
27 квітня 2026 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли заперечення представника Енергетичної митниці - Гереги К.М. на апеляційну скаргу.
В обґрунтування заперечень посилається на необґрунтованість поданої апеляційної скарги.
Зазначає, що доводи апеляційної скарги про відсутність у діях ОСОБА_1 складу правопорушення є безпідставними.
06 серпня 2022 року ТОВ "ОМНІЯ ТРЕЙД" через директора ОСОБА_1 подало митну декларацію № UA903050/2022/019924 щодо імпорту скрапленого вуглеводневого газу із заявленням країни походження "Європейський Союз" та подало декларацію-інвойс від 04 серпня 2022 року № GAZ0409734 як документ, що підтверджує преференційне походження товару. 
Постановою Кабінету Міністрів України №719 від 17 серпня 2020 року установлено спеціальне мито 3 % на скраплені гази походженням з РФ, а також у випадку неможливості достовірно встановити країну походження товару. 
Вказує, що за результатами документальної планової виїзної перевірки встановлено, що компетентний орган Литовської Республіки не підтвердив заявлене преференційне походження товару, а тому декларація-інвойс № GAZ0409734 не могла бути підставою для незастосування спеціального мита. У зв`язку з цим спеціальне мито у розмірі 3 % підлягало обов`язковій сплаті. 
Оскільки спеціальне мито входить до бази оподаткування ПДВ на підставі пункту 190.1 статті 190 ПК України, його несплата також призвела до заниження ПДВ. Загальний недобір митних платежів склав 18 803,51 грн. 
Саме ці дії утворюють об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України.
Вказує, що в умовах запроваджених обмежень щодо товарів російського походження імпортер повинен проявляти належну обачність при виборі контрагентів та перевірці документів. Ланцюг постачання вже з наданих документів свідчив про ризиковий характер операції, а відкриті джерела містили інформацію про зв`язок UAB «GAZIMPEKSAS» з російським ринком LPG. 
Вказує, що постановою Київського апеляційного суду від 16 жовтня 2025 року у справі №758/9269/24 ОСОБА_1 було визнано винною у порушенні митних правил за аналогічних обставин із використанням документів цього ж відправника UAB «GAZIMPEKSAS». 
ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД» як імпортер було зобов`язане забезпечити достовірність відомостей, поданих митному органу, та правильне нарахування митних платежів. Не підтвердження походження товару означало обов`язок сплати спеціального мита незалежно від подальших пояснень імпортера. 
Щодо строків притягнення до адміністративної відповідальності вказує, що лист митних органів Литовської Республіки від 25 березня 2024 року був лише підставою для проведення документальної перевірки і сам по собі не містив достатніх даних для висновку про наявність складу правопорушення. Ознаки правопорушення були встановлені лише під час документальної планової виїзної перевірки, проведеної відповідно до статей 345-354 МК України. 
Вказує, що днем виявлення правопорушення є 10 червня 2025 року ? дата надходження до підрозділу боротьби з контрабандою акта перевірки та матеріалів, які дозволили встановити наявність ознак адміністративного правопорушення. 
Отже, шестимісячний строк, передбачений частиною 1 статті 467 МК України, не сплив.
Просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, оскаржувану постанову залишити без змін.
05 червня 2026 року на адресу Київського апеляційного суду надійшли пояснення Енергетичної митниці.
В обґрунтування пояснень вказує, що апеляційна скарга не містить обґрунтованих доводів щодо відсутності події чи складу правопорушення або незаконності постанови суду першої інстанції. Постанова Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2026 року є законною та обґрунтованою, а вина ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи про порушення митних правил №0329/UA903000/2025. 
Звертає увагу, що подані під час митного оформлення документи містили взаємно суперечливі відомості про походження товару: у рахунках-фактурах зазначалося походження товару з Литви та Європейського Союзу; документи щодо походження були складені особою, яка не входила до ланцюга постачання, а доказів її участі сторона захисту не надала; у митній декларації виробником зазначено Orlen Lietuva, однак документів, які б належним чином підтверджували виробництво товару саме цією компанією, не подано.
Поставка здійснювалася за контрактом від 01 червня 2021 року №01/07-2021ОМ між ТОВ "ОМНІЯ ТРЕЙД" та PPS Group s.r.o. При цьому сам контракт передбачав постачання газу інших виробників (Intergaz, Latvijas Propana Gaze), а не Orlen Lietuva. Посилання захисту на попередню перевірку UAB "Gazimpeksas" документально не підтверджені. Крім того, на момент укладення контракту ТОВ "ОМНІЯ ТРЕЙД" не могло знати про фактичного постачальника товару та весь ланцюг його походження.
Звертає увагу, що до 24 лютого 2022 року ТОВ "ОМНІЯ ТРЕЙД" при імпорті товарів за цим же контрактом сплачувало спеціальне мито у розмірі 3 %, однак після початку повномасштабного вторгнення, імпортуючи товар нібито виробництва Orlen Lietuva, таке мито вже не сплачувалося. 
Вказує, що ТОВ "Омнія Трейд", який є імпортером газу на митну територію України та пред`являє документи митним органам, повинно додержуватись вимог законодавства, виконувати митні правила України та достовірно та повно нараховувати та сплачувати митні платежі до бюджету України.
Посилається на постанови Київського апеляційного суду, якими ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за цим же актом, проте іншими фактами (декларацією та інвойсом).
У судовому засіданні захисниця ОСОБА_1 - адвокат Андросович Г.С. підтримала подану апеляційну скаргу, просила суд її задовольнити.
Представник Енергетичної митниці Герега К.М. просила у задоволенні апеляційної скарги відмовити, оскаржувану постанову залишити без змін.
Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд робить такі висновки.
Згідно статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.
Відповідно до статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.
Відповідно до частини 1 статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.
Згідно частини 1 статті 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.
Статтею 487 МК України передбачено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
Статтею 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Аналогічні вимоги також закріплені в ст. 489 МК України.
Відповідно до частини 1 статті 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад правопорушення - це сукупність названих у законі ознак, за наявності яких небезпечне і шкідливе діяння визнається конкретним правопорушенням. Такі ознаки мають об`єктивний і суб`єктивний характер. Тобто при складанні протоколу про порушення митних правил, інспектором митниці повинні бути враховані ознаки складу правопорушення та викладені винні дії особи повинні відповідати диспозиції статті за якою особа притягується, до відповідальності за порушення митних правил. У іншому випадку відсутність однієї із ознак складу правопорушення виключає можливість притягнення особи до відповідальності.
Відповідно до статті 485 МК України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі від 50 до 150 відсотків несплаченої суми митних платежів.
Установлено, що 06 серпня 2022 року до Енергетичної митниці декларантом ТОВ "Омнія Трейд" ОСОБА_1 з метою митного оформлення та випуску у вільний обіг товару «Скраплений вуглеводневий газ» за кодом згідно з УКТ ЗЕД 2711139700, у кількості 19630 кг, подана митна декларація типу «ІМ 40 ДЕ» №UA903050/2022/019924. Заявлена митна вартість товару склала 585 779,14 грн.
Поставка товару відбувалася в рамках зовнішньоекономічного контракту від 01.06.2021 №01/07-2021OM, укладеного між ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД», в особі директора ОСОБА_1 , та чеського підприємства PPS Group s.r.o. (Sazovicka 457/20, 155 21 Praha 5), в особі директора ОСОБА_3 .
Відправником товару було литовське підприємство JOINT-STOCK COMPANY "GAZIMPEKSAS".
До митного контролю та митного оформлення вказаного товару були надані документи, передбачені ст. 335 МК України, зокрема:
- комерційний інвойс від 29.07.2022 №090162022;
- декларація-інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером від 04.08.2022 №GAZ 0409734;
- CMR від 04.08.2022 №1089853;
- паспорт якості від 28.07.2022 № В 22-15 UKR;
- зовнішньоекономічний контракт від 01.06.2021 №01/07-2021OM.
Відповідно до наданих відомостей, за МД було сплачено: мито у розмірі 0,00 грн (за ставкою 0 %); акцизний податок 0,00 грн (за ставкою 0 Євро за 1000 літрів); ПДВ - 41 004,54 грн (за ставною 7%).
З метою підтвердження заявленої в графі 34 МД країни походження товару (Європейський союз) ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД» до митного оформлення було надано декларацію-інвойс, складену уповноваженим (схваленим) експортером від 04.08.2022 №GAZ 0409734, відомості про яку внесені до графи 44 МД.
Враховуючи вищезазначене, митне оформлення заявленого товару ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД» за МД здійснено без застосування спеціальних заходів, а саме зі звільненням від сплати спеціального мита.
10 червня 2025 року Управлінням боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил отримано службову записку Управління проведення митного аудиту № 19/19-02/3169 з додатками, відповідно до якої посадовими особами Управління проведення митного аудиту Енергетичної митниці в період з 27 лютого 2025 року по 09 квітня 2025 року проведена документальна планова виїзна перевірка ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД» щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи під час ввезення товарів на митну територію України за період діяльності підприємства з 01 січня 2020 року по 31 січня 2025 року, на підставі статей 345, 346, 347, 349 МК України та наказу Енергетичної митниці від 13 лютого 2025 року № 30.
За результатами проведеної документальної планової виїзної перевірки ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД», посадовими особами Енергетичної митниці складено Акт від 23 квітня 2025 року №11/25/7.6-19/42927796, податкові повідомлення - рішення від 30 травня 2025 року №№UA903000202519, UA903000202520.
За результатами документальної невиїзної перевірки було встановлено, що для товару, імпортованого ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД» за МД з наданням декларації-інвойсу, складеного уповноваженим (схваленим) експортером від 04 серпня 2022 року №GAZ 0409734, відповідно до інформації, отриманої від уповноваженого органу країни-експортера, країна походження (Європейський союз) не підтверджено і товари не набули статусу преференційного походження.
За таких обставин, суд першої інстанції виходив з того, що за МД мало бути сплачено ПДВ у сумі 42 234,68 грн, що на 1 230,14 грн менше ніж фактично надійшло до Державного бюджету, відтак уважав, що в діях керівника ТОВ "ОМНІЯ ТРЕЙД" ОСОБА_1 убачаються ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачена статті 485 Митного кодексу України, а саме вчинення дій, спрямованих на заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів неправдивих відомостей щодо країни походження товару та надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, що призвело до недоборів митних платежів у розмірі 18 803,51 грн (спеціальне мито - 17 573,37 грн, ПДВ - 1 230,14 грн).
Разом із тим апеляційний суд не може погодитися із наведеними висновками суду першої інстанції.
Відповідальність, передбачена статтею 485 МК України, настає за заявлення в митній декларації або подання митному органу документів, що містять неправдиві відомості, з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру.
Отже, обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, є не лише подання недостовірних відомостей, а й наявність вини особи, яка полягає у спрямованості її дій на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України характеризується дією, тобто активною поведінкою (вчинком) особи, в якій виражена зовні її воля і, що спрямована на застосування особою під час декларування товарів саме таких ставок митних платежів, які справляються з товарів, що переміщуються через митну територію України, та звільняють від сплати митних платежів або зменшують їх розмір, а також дії, спрямовані на порушення встановленого законодавством України порядку використання товарів у цілях, стосовно яких надано пільги щодо сплати податків і зборів, обманні маніпуляції з податковими пільгами.
Суб`єктивна сторона характеризується умисною або необережною (самовпевненість чи недбалість) формами вини. Ставлення винного до наслідків у вигляді недоборів митних платежів, за відсутності ознак злочину, може характеризуватися непрямим умислом або необережністю. Для кваліфікації дій за статтею 485 МКУ не мають значення мотив і мета їх учинення, а також те, чи настали шкідливі наслідки.
Частиною 1 статті 271 МК України визначено, що мито - це загальнодержавний податок, встановлений ПК України та МК України, який нараховується та сплачується відповідно до МК України, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до частини 1 статті 275 МК України у випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне мита, додатковий імпортний збір.
Відповідно до частини 3 статті 275 МК України спеціальне мито встановлюється відповідно до Закону України "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну": 1) як засіб захисту національного товаровиробника, у разі якщо товари ввозяться на митну територію України в обсягах та/або за таких умов, що їх ввезення заподіює або створює загрозу заподіяння значної шкоди національному товаровиробнику; 2) як заходи у відповідь на дискримінаційні та/або недружні дії інших держав, митних союзів та економічних угруповань, які обмежують реалізацію законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України.
Згідно частини 1 статті 29 Закону України № 959-ХІІ "Про зовнішньоекономічну діяльність" від 16 квітня 1991 року у разі якщо інші держави, митні союзи або економічні угруповання обмежують реалізацію законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України, у відповідь на такі дії можуть застосовуватися адекватні заходи. У разі якщо такі дії завдають шкоди або створюють загрозу її заподіяння державі та/або суб`єктам зовнішньоекономічної діяльності, зазначені заходи можуть передбачати її відшкодування.
Заходи у відповідь на дискримінаційні та/або недружні дії інших держав, митних союзів або економічних угруповань здійснюються відповідно до законів України, міжнародних договорів України, загальноприйнятих правил, стандартів та норм міжнародного права та одним з таких заходів є запровадження спеціального мита.
У разі якщо дискримінаційні та/або недружні дії щодо України застосовуються державою, визнаною Верховною Радою України державою-агресором та/або державою-окупантом, заходи у відповідь, визначені частиною третьою цієї статті, можуть застосовуватися за рішенням Кабінету Міністрів України.
Постановою Верховної Ради України "Про Звернення Верховної Ради України до Організації Об`єднаних Націй, Європейського Парламенту, Парламентської Асамблеї Ради Європи, Парламентської Асамблеї НАТО, Парламентської Асамблеї ОБСЄ, Парламентської Асамблеї ГУАМ, національних парламентів держав світу про визнання російської федерації державою-агресором" від 27 січня 2015 року № 129-VIII російську федерацію визнано державою-агресором.
Відповідно до частини 11 статті 29 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" додатковими заходами, що можуть застосовуватися у відповідь, є: заборона зовнішньоекономічних операцій або встановлення обмеження на їх здійснення; скасування тарифних пільг (тарифних преференцій) щодо ставок Митного тарифу України шляхом зупинення звільнення від оподаткування ввізним митом, застосування пільгових чи повних ставок ввізного мита або скасування тарифних квот.
Так, Постановою Кабінету Міністрів України " Про запровадження спеціального мита на окремі товари походженням з Російської Федерації, що ввозяться на митну територію України " № 719 встановлено спеціальне мито для газів скраплених за кодами 2711 12 11 00, 2711 12 19 00, 2711 12 94 00, 2711 12 97 00, 2711 13 10 00, 2711 13 91 00, 2711 13 97 00 згідно з УКТ ЗЕД та вуглеводнів за кодом 2901 10 00 10 згідно з УКТ ЗЕД, що ввозяться на митну територію України у митному режимі імпорту та країною походження яких є російська федерація, у розмірі 3 %.
Згідно абзацу 4 пункту 1 вказаної постанови у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовується спеціальне мито згідно з цим пунктом, такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати спеціального мита за визначеними цим пунктом ставками.
Згідно частини 1 статті 41 МК України документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару або засвідчена декларація про походження товару, або декларація про походження товару, або сертифікат про регіональне найменування товару.
Процедура видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 або EUR-MED, умови складання декларацій про походження або декларацій про походження EUR-MED, а також процедура перевірки підтверджень походження товарів та правильності інформації, що в них міститься, зазначених у перелічених вище документах, встановлені у Доповненні ІІ до Регіональної Конвенції про Пан-Євро-Середземноморські преференційні правила походження (далі - Конвенція), до якої Україна приєдналась відповідно до Закону України від 08.11.2017 № 2187-VIII.
Пунктом 2 статті 31 Доповнення І до Конвенції встановлено, що з метою належного застосування цієї Конвенції Договірні Сторони повинні допомагати один одному через компетентні митні адміністрації у перевірці достовірності сертифікатів з перевезення товару EUR.1 та EUR-MED, декларацій про походження і декларацій про походження EUR-MED та правильності інформації, що міститься в цих документах.
На запит Держмитслужби від 14 червня 2023 року уповноваженим органом Литовської Республіки листом від 25 березня 2024 року № (15.3Mr/22)3BE-1926 надіслано результати перевірки декларацій про походження, складених на інвойсах, виданих компанією-експортером UAB «GAZIMPEKSAS» (а.с.137-141).
Згідно пункту 5 частини 1 статті 352 МК України отримані від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджені відомості щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України або на територію вільної митної зони чи вивезення (пересилання) за межі митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, можуть використовуватись як матеріали для підготовки висновків за результатами перевірок.
Пунктом 54.4 статті 54 ПК України встановлено, що у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів і предметів з митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених п. 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.
Підпунктом 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 ПК України визначено, що контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків, передбачених МК України або іншим законодавством, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.
Верховний Суд у постанові від 05 червня 2024 року у справі № 380/2397/22 виснував, що у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей, зокрема, стосовно країни походження, при ввезенні (пересиланні) на митну територію України, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган самостійно визначає базу оподаткування та податкові зобов`язання платника на підставі відомостей, зазначених у таких документах, безвідносно до завершення митного оформлення товарів та їх випуску.
Згідно пункту 4 частини 1 статті 289 МК України обов`язок зі сплати митних платежів виникає після завершення митного оформлення товарів та їх випуску, якщо внаслідок перевірки митної декларації чи за результатами документальної перевірки митний орган самостійно визначає платнику податків додаткові податкові зобов`язання.
Водночас ані протокол, ані зміст постанови суду першої інстанції не містять обставин, які б свідчили про умисний характер дій директора ТОВ «Омнія Трейд» ОСОБА_1 . Матеріали справи не містять спростувань заперечень адвоката Андросович Г.С. про те, що ОСОБА_1 добросовісно вчинила ряд дій, щоб пересвідчитися у достовірності інформації про товар.
Литовська компанія UAB «Gazimpeksas» на підтвердження права на отримання преференцій разом із товаром подавала декларації про походження (інвойс-декларації), оформлені відповідно до вимог Конвенції. Право на такі преференції виникло у UAB «Gazimpeksas» на підставі наданого їй статусу авторизованого експортера.
Крім того, перед укладенням контракту ОСОБА_1 переконалася, що UAB «Gazimpeksas» дійсно має статус авторизованого експортера та може застосовувати преференції. Вона також отримала копію відповідного рішення Вільнюської територіальної митниці від 10 листопада 2021 року.
Отже, доводи сторони захисту про те, що перед укладенням зовнішньоекономічного контракту ТОВ «ОМНІЯ ТРЕЙД» перевірило наявність у UAB «GAZIMPEKSAS» статусу авторизованого експортера та отримало копію відповідного рішення Вільнюської територіальної митниці від 10 листопада 2021 року, матеріалами справи не спростовані.
При цьому, апеляційний суд звертає увагу, що матеріали справи не містять відомостей про те, що декларації-інвойси, що надавала UAB «Gazimpeksas» ОСОБА_1 є підробленими чи сфальсифікованими.
Апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до положень Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження підтвердження походження товару здійснюється, зокрема, шляхом складання декларації-інвойсу авторизованим експортером.
Саме на підставі такого документа ОСОБА_1 було заявлено країну походження товару ? Європейський Союз.
Висновок митного органу про відсутність преференційного походження товару ґрунтується виключно на результатах подальшої перевірки, проведеної компетентними органами Литовської Республіки, якою встановлено, що експортер не підтвердив походження товару відповідними внутрішніми документами.
Однак наведені обставини самі по собі не свідчать про те, що на момент подання митної декларації ОСОБА_1 знала або повинна була знати про недостовірність відомостей, зазначених у декларації-інвойсі.
Апеляційний суд погоджується із доводами апеляційної скарги, що український імпортер вправі покладатися на офіційно оформлені документи, видані авторизованим експортером, якщо їх достовірність на момент митного оформлення не викликала сумнівів у митного органу.
Сам по собі факт подальшого непідтвердження преференційного походження товару компетентним органом Литовської Республіки свідчить про необхідність донарахування відповідних митних платежів у порядку, визначеному митним та податковим законодавством, однак не є безумовним доказом наявності у діях декларанта складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України.
З матеріалів справи вбачається, що Митний департамент Литовської Республіки повідомив, що у експортера UAB «Gazimpeksas» статус затвердженого експортера під номером LT/VM0/052 було анульовано з 20 листопада 2023 року.
Разом з тим апеляційний суд звертає увагу, що на час ввезення товару та подання митної декларації типу «ІМ 40 ДЕ» № №UA903050/2022/019924 06 серпня 2022 року статус експортера UAB «Gazimpeksas» був чинним. Доказів того, що ОСОБА_1 знала або могла знати про можливе проведення перевірки UAB «Gazimpeksas», та скасування статусу в майбутньому матеріали справи не містять.
Відтак, апеляційний суд приймає до уваги доводи захисту, що ОСОБА_1 , будучи директором ТОВ «Омнія Трейд», як імпортер, вчинила усі можливі дії, щоб пересвідчитися у дійсності товаросупровідних документів та у наявності права на застосування преференції у відправника товару. Право на преференції у UAB «Gazimpeksas» було, в чому ОСОБА_1 пересвідчилась, вчинивши максимум можливих дій, що були в її компетенції.
Посилання Енергетичної митниці на інформацію із відкритих джерел про можливі зв`язки UAB «GAZIMPEKSAS» із російським ринком LPG також не можуть бути покладені в основу висновку про винуватість ОСОБА_1 , оскільки такі відомості не підтверджують обізнаності останньої про недостовірність поданих документів та не доводять наявності умислу на ухилення від сплати митних платежів.
Таким чином, матеріали справи не містять належних, допустимих та достатніх доказів того, що ОСОБА_1 діяла умисно, заявляючи неправдиві відомості щодо країни походження товару або подаючи документи з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів.
Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
З урахуванням викладеного, апеляційний суд уважає, що у суду першої інстанції були відсутні підстави для висновку, що дії суб`єкта декларування мали умисел на вчинення дій, що складають диспозицію статті 485 МК України.
За таких обставин, у діях ОСОБА_1 не встановлено складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 485 МК України.
За наявності зазначеної підстави апеляційний суд не вважає за необхідне надавати оцінку доводам апеляційної скарги щодо спливу строків притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки встановлення відсутності складу адміністративного правопорушення саме по собі є достатньою підставою для скасування постанови суду першої інстанції та закриття провадження у справі.
Керуючись статтею 530 МК України, статтею 294 КУпАП, суд -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Андросович Ганни Сергіївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.

Постанову Подільського районного суду міста Києва від 20 лютого 2026 року скасувати та ухвалити у справі нову постанову, якою провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 485 Митного кодексу України закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Поліщук