Справа № 561/622/26
РІШЕННЯ
Іменем України
(заочне)
15 вересня 2026 року        с-ще Зарічне 

Зарічненський районний суд Рівненської області в складі:
головуючого судді Дідика А. В.,
з участю секретаря Левчук І. О.,
учасників справи
представниці позивача Боровик –Піщук О. О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Зарічне в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом першого заступника керівника Вараської окружної прокуратури Лиса Олександра Анатолійовича в інтересах держави в особі Зарічненської селищної ради Рівненської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу,

ВСТАНОВИВ:
Позиція позивача (підстава позову).
Прокурор діючи в інтересах держави в особі Зарічненської селищної ради Вараського району Рівненської області звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу. В позовній заяві прокурор просить стягнути солідарно з відповідачів, на користь Зарічненської селищної ради, 128 348,12 гривень збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу та вирішити питання судових витрат.
В обгрунтування заявлених вимог покликається на те, що вироком Зарічненського районного суду від 25.02.2025, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 визнано винними у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України. Вказаний вирок набрав законної сили.
У вироку встановлено, що 31 січня 2024 року ОСОБА_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_2 , з метою незаконної порубки та перевезення деревини для використання її в особистих потребах, попередньо розподіливши виконання обов`язків, прибули особистим мототрактором «Булат 200» серійний номер 1701069, незареєстрований в установленому законом порядку, з під`єднаним до нього возом кустарного виготовлення, до кварталу 2 відділу 7 Мутвицького лісництва філії «Висоцький ЛГ», що відноситься до Мутвицького ПЗФ місцевого значення філії «Висоцьке лісове господарство» ДСГП «Ліси України». Після прибуття на вказане місце ОСОБА_1 , знаючи, що діє неправомірно, без передбаченого законом дозволу, так як відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та п. 6 Правил поліпшення якісного складу лісів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2017 №724 (в редакції від 02.05.2024), на територіях заповідних урочищ забороняються всі види рубок, у тому числі санітарні рубки, формування і оздоровлення лісів, видалення захаращеності та будь-яка діяльність, що порушує природні процеси, які відбуваються у природних комплексах, включених до їх складу, з порушенням Порядку використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 року №761 (зі змінами), ст. 69 Лісового кодексу України, не маючи лісорубного квитка (ордера), тим самим не маючи права на вилучення та подальше перевезення з територій, зазначених у вказаних нормативно-правових актах, сухостійних, або пошкоджених дерев унаслідок стихійних явищ чи техногенних впливів, умисно, за допомогою бензопили, здійснив незаконну порубку двох дерев породи «Вільха» діаметром пнів 42 см. кожен. Стовбури вказаних дерев за допомогою бензопили розділив на частини. Після чого ОСОБА_1 навантажив частину (1,3 метри кубічних) деревини на віз, приєднаний до мототрактора, яким ОСОБА_2 , перебуваючи за кермом, вивіз вказану деревину до ґрунтової дороги, яка веде до виїзду з лісового масиву, де вивантажили її. Продовжуючи реалізовувати свої злочинні дії, які об`єднані спільним умислом та направлені на перевезення незаконно зрубаних дерев, повернувся на місце події, де аналогічно було навантажено іншу частину деревини (1,3 метри кубічних) та розпочато рух на виїзд з лісового масиву, однак останні були виявлені та зупинені працівниками «Висоцьке лісове господарство» ДСГП «Ліси України». Згідно висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/118-24/9721-ЕК від 20.08.2024, неправомірними діями ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а саме незаконною порубкою двох дерев породи «Вільха», завдано шкоду державі в розмірі 128 348,12 грн. На даний час вказана сума шкоди залишається невідшкодованою. 
Злочин вчинено на території Зарічненської селищної ради, Вараського району Рівненської області. Зарічненська селищна рада уповноважена представляти інтереси держави у даних спірних правовідносинах. На час пред`явлення позову шкода в сумі 128 348,12 гривень, заподіяна самовільною порубкою дерев, в добровільному порядку не відшкодована, чим порушено інтереси держави. Однак, органом місцевого самоврядування не вжито жодних заходів щодо виконання покладених на них законодавством обов`язків щодо захисту інтересів держави, а саме стягнення вищевказаної суми шкоди в судовому порядку, що обумовили звернення прокурора з цим позовом до суду.

Позиція відповідачів. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі.
Ухвалою від 02.06.2026 року відкрито провадження у справі та постановлено розглядати її в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) учасників справи. Визначено дату судового засідання на 30.06.2026, розгляд якого відкладався у зв`язку з відсутністю інформації про належне повідомлення відповідачів.
Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про судові засідання, призначені на 23.07.2026, 24.08.2026 та 15.09.2026 повідомлялись належним чином, що доводиться трек №№ Укрпошти R067189719130, R067189719156, R067215229189, R067237539246, R067215229065 та R067237539181, рекомендовані поштові відправлення з повісткою про виклик до суду, на адресу зареєстрованого місця проживання відповідачів, повернулись відправнику з відміткою “адресат відсутній”, відзиву на позовну заяву відповідачі не подали, в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України день проставлення у поштовому повідомленні відмітки “адресат відсутній” за адресою місцезнаходження є днем вручення судової повістки.
Повідомлення про виклик в судове засідання призначене на 15.09.2026 відповідачі отримали особисто, що доводиться трек № Укрпошти R067262187494 та R 067262187605.
Отже, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були належним чиним повідомлені про розгляд справи, відзиву на позовну заяву чи клопотання про розгляд справи за її відсутності не подали, тому наявні підстави для розгляду справи за її відсутності. Вказана позиція відповідає практиці Верховного Суду, зокрема у постановах ВС від 21.12.2022 року в справі №757/15603/19, від 30.11.2022 року в справі №760/25978/13, від 31.08.2022 року в справі №760/17314/17.
Представник Зарічненської селищної ради подав суду клопотання від 03.06.2026, 02.07.2026, 24.07.2026 про розгляд справи за його відсутності.
У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка відповідача за умови його належного повідомлення не перешкоджає розгляду справи по суті.
Представник позивача 02.09.2026 подав клопотання в якому просив провести заочний розгляд справи.
Відповідно ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання , відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відтак наявні усі передумови для ухвалення заочного рішення у справі.
Позиція сторін в судовому засіданні
Представниця позивача в судовому засіданні просила позовні вимоги задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві.
Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені певні обставини.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що вироком Зарічненського районного суду від 25.02.2025 у справі №561/1627/26 ОСОБА_2 та ОСОБА_1 визнано винними у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України. Вказаний вирок набрав законної сили.
У вироку встановлено, що 31 січня 2024 року ОСОБА_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_2 , з метою незаконної порубки та перевезення деревини для використання її в особистих потребах, попередньо розподіливши виконання обов`язків, прибули особистим мототрактором «Булат 200» серійний номер 1701069, незареєстрований в установленому законом порядку, з під`єднаним до нього возом кустарного виготовлення, до кварталу 2 відділу 7 Мутвицького лісництва філії «Висоцький ЛГ», що відноситься до Мутвицького ПЗФ місцевого значення філії «Висоцьке лісове господарство» ДСГП «Ліси України». Після прибуття на вказане місце ОСОБА_1 , знаючи, що діє неправомірно, без передбаченого законом дозволу, так як відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» та п. 6 Правил поліпшення якісного складу лісів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2017 №724 (в редакції від 02.05.2024), на територіях заповідних урочищ забороняються всі види рубок, у тому числі санітарні рубки, формування і оздоровлення лісів, видалення захаращеності та будь-яка діяльність, що порушує природні процеси, які відбуваються у природних комплексах, включених до їх складу, з порушенням Порядку використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 року №761 (зі змінами), ст. 69 Лісового кодексу України, не маючи лісорубного квитка (ордера), тим самим не маючи права на вилучення та подальше перевезення з територій, зазначених у вказаних нормативно-правових актах, сухостійних, або пошкоджених дерев унаслідок стихійних явищ чи техногенних впливів, умисно, за допомогою бензопили, здійснив незаконну порубку двох дерев породи «Вільха» діаметром пнів 42 см. кожен. Стовбури вказаних дерев за допомогою бензопили розділив на частини. Після чого ОСОБА_1 навантажив частину (1,3 метри кубічних) деревини на віз, приєднаний до мототрактора, яким ОСОБА_2 , перебуваючи за кермом, вивіз вказану деревину до ґрунтової дороги, яка веде до виїзду з лісового масиву, де вивантажили її. Продовжуючи реалізовувати свої злочинні дії, які об`єднані спільним умислом та направлені на перевезення незаконно зрубаних дерев, повернувся на місце події, де аналогічно було навантажено іншу частину деревини (1,3 метри кубічних) та розпочато рух на виїзд з лісового масиву, однак останні були виявлені та зупинені працівниками «Висоцьке лісове господарство» ДСГП «Ліси України». Згідно висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/118-24/9721-ЕК від 20.08.2024, неправомірними діями ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а саме незаконною порубкою двох дерев породи «Вільха», завдано шкоду державі в розмірі 128 348,12 грн. На даний час вказана сума шкоди залишається невідшкодованою. 
На виконання ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Вараська окружна прокуратура листом від 22.05.2026 №52-674вих-26 повідомила Зарічненську селищну раду, про намір звернутись до суду з позовом в інтересах держави в особі Зарічненської селищної ради до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про стягнення збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу, в сумі 128 348,12 гривень.

Норми права, які застосовує суд при вирішенні спірних правовідносин. Мотивована оцінка доказів, наданих сторонами та висновки суду за результатами позову.
Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Главою IV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29 січня 2013 №43, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України є доходами спеціального фонду державного бюджету, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету.
Згідно ст.131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Статтею 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою про захист інтересів держави.
У відповідності до ст. 23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом.
Підставою для здійснення представництва прокуратурою у вказаних правовідносинах є наявність порушень економічних інтересів держави внаслідок завданої шкоди навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев.
Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Відповідно до вимог ст.5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією .
Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишню природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації заподіяної навколишньому природному середовищу шкоди.
В силу ст.69 цього Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
У відповідності до положення п.1 ч.2 ст.105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Зі змісту ст.107 Лісового кодексу України вбачається, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушень законодавства, у розмірах і порядку, встановлених законодавством України.
Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України Про практику розгляду судами справ за позовами про відшкодування шкоди №6 від 27.03.1992 роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Постановою Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі №753/7281/15-ц встановлено, що законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювана шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст.1166 ЦК України покладено на відповідача.
Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.
Згідно положень ст.12, 13 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства.
Виходячи із вищевикладеного, суд дійшов до висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами факт заподіяння ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шкоди (збитків) навколишньому природному середовищу, заподіяної незаконною порубкою лісу. Дана шкода відповідачем добровільно не сплачена, а тому вона підлягає стягненню в судовому порядку.
Розподіл судових витрат
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати у виді судового збору в розмірі 2 662,40 грн слід стягнути з відповідачів солідарно на користь держави.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 3, 10, 141, 247, 258, 259, 263, 265, 280, 354 ЦПК України, суд, 
УХВАЛИВ:
Позов першого заступника керівника Вараської окружної прокуратури Лиса Олександра Анатолійовича в інтересах держави в особі Зарічненської селищної ради Рівненської області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу задовольнити повністю.
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Зарічненської селищної ради, 128 348 (сто двадцять вісім тисяч триста сорок вісім) гривень 12 коп. збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу, які перерахувати на розрахунковий рахунок ГУК у Рівн.обл/отг Зарічне, UA508999980333199331000017513, код отримувача (ЄДРПОУ) 38012494, код класифікації доходів бюджету 24062100.
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь Рівненської обласної прокуратури, 2662,4 грн судового збору, сплаченого за подання до суду позовної заяви за наступними реквізитами: одержувач - р/ рUA228201720343130001000015371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, банк: Державна казначейська служба, м. Київ, код класифікації видатків бюджету 2800.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Рівненського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):
Позивач: 
Вараська окружна прокуратура: місцезнаходження, мкрн Будівельників, 1, м. Вараш, Рівненська обл., 34400, ЄДРПОУ/Умовний код 0291007723 в інтересах держави в особі:
Зарічненської селищної ради Рівненської області: адреса місцезнаходження вул. Центральна, 11, смт. Зарічне, Вараський р-н., Рівненська обл., 34000, ЄДРПОУ 04385632

Відповідачі: 
-ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації та проживання: адреса АДРЕСА_1 ;
-ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації та проживання, АДРЕСА_2 .

Повний текст судового рішення виготовлено 15.09.2026.

Суддя Дідик А. В.