ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2026	м. Дніпро	Справа № 904/7218/25	

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Рудь І.А., за участю секретаря судового засідання Цибульської К.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу
за позовом Військової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. 
про стягнення заборгованості у сумі 708 347 грн 59 коп. 

Представники:
від позивача: Євглевський Н.І., посвідчення, самопредставництво;
від відповідача: Євстигнеєва Г.В., ордер, адвокат.

СУТЬ СПОРУ:
Військова частина НОМЕР_1 звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом, в якому просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" заборгованість в сумі 708 347 грн 59 коп., з яких: 304 011 грн 84 коп. - пеня за порушення термінів початку виконання робіт 2-го етапу, 191 527 грн 46 коп. - пеня за порушення строків завершення будівництва, 212 808,29 грн 41 коп. - штраф, відповідно до умов договору підряду на будівництво фортифікаційних споруд від 20.03.2025 № 110/4Д.
Судові витрати позивач просить покласти на відповідача. 
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за спірним договором в частині своєчасного виконання робіт.

Ухвалою суду від 24.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
Визнано справу малозначною та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними в матеріалах справи документами.

Ухвалою суду від 02.03.2026 перейдено до розгляду справи №904/7218/25 за правилами загального позовного провадження. Справу призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 19.03.2026.

06.03.2026 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує задоволення позовних вимог, вказує, що між позивачем та відповідачем укладено 53 договори на виконання будівельних робіт. 
Підрядником в повному обсязі виконано роботи I етапу за договором № 110/4Д від 20.03.2025, що підтверджується актом № 1ПКД від 09.04.2025 на суму 59 760 грн. з ПДВ. Замовником не було виконано свого договірного обов`язку із затвердження проектної документації, з огляду на що за обставинами цієї справи, у даному випадку мало місце прострочення кредитора (замовника). А тому, підрядник не має нести відповідальності у вигляді сплати штрафних санкцій за порушення строків початку за закінчення виконання ІІ етапу робіт. 
Так, будівництво за спірним договором мало здійснюватись у с. Петрівське, (що підтверджується, зокрема, актом огляду будівельного майданчику від 25.06.2025), яке знаходиться на відставні 15,94 км. від окупованої російськими військами території та фактичної дислокації ворожих військ. 
За умови не передання підряднику підготовленого належним чином фронту робіт, не було і дотримано вимог про забезпечення дотримання працівниками підрядника сигналів повітряної тривоги під час виконання робіт. Тобто, робітники фактично мали виконувати будівельні роботи за відсутності належних гарантій забезпечення схоронності їх життя та здоров`я в умовах військових дій. Крім того, під час виконання своїх зобов`язань за спірними договорами підрядник зіткнувся з форс-мажорними обставинами, що підтверджено Висновком Рівненської торгово-промислової палати від 17.10.2025 №56.01/433 про істотну зміну обставин, який був виданий Товариству з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА".
Пунктами 13.3, 13.5 договору передбачено нарахування пені від договірної ціни (загальної суми договору), що, за умови належного виконання підрядником І етапу робіт, є несправедливим.

09.03.2026 від позивача надійшла до суду відповідь на відзив, в якій останній зазначає, що Календарним графіком виконання робіт встановлені наступні строки початку виконання будівельних робіт (робіт 2 етапу) та завершення будівельних робіт за Договором: початок виконання робіт 2 етапу – не пізніше 07.04.2025 , строк завершення – до 13.05.2025. 
Фронт робіт підряднику передано 22.03.2025 (акт додано до позовної заяви). Долучення до відзиву на позовну заяву копій договорів та актів здачi-приймання виконаних робiт з розробки проектно-кошторисної документації по об`єктах за іншими договорами вважає недоцільним, а також лист № 121 від 06.06.2026, оскільки в даному листі немає жодного згадування про договір від 21.03.2025 № 123/4Д.

17.03.2026 від відповідача до суду подано додаткові пояснення у справі, в яких відповідач наполягає на тому, що у спірних правовідносинах мало місце прострочення кредитора (замовника), яке полягало у не виконанні останнім вимог договору щодо затвердження проектної документації. А тому, підрядник не має нести відповідальності у вигляді сплати штрафних санкцій за порушення строків початку та закінчення виконання ІІ етапу робіт.
У підготовчому засіданні 19.03.2026 оголошено перерву до 16.04.2026.

30.03.2026 від відповідача подано до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких останній звертає увагу суду на те, що замовником не сплачувався підряднику аванс за виконання ІІ етапу робіт. Незважаючи на це підрядник за власні кошти закупив будівельні матеріали (конструкції, опорядження, обладнання) для здійснення спірних будівельних робіт за договорами. 
Відповідач просить відмовити в задоволенні позову, а у разі, якщо дійде висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову - зменшити розмір заявлених до стягнення штрафних санкцій і пені до мінімально необхідного рівня (на 99%), який не порушуватиме баланс інтересів сторін та відповідатиме компенсаційній, а не каральній природі неустойки.

10.04.2026 від позивача до суду надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконфереції, яка була задоволена Господарським судом.
16.04.2026 позивачем подано до суду клопотання про долучення доказів. 

Судове засідання по справі № 904/7218/25 (суддя Рудь І.А.), призначене на 16.04.2026 о 12:10 в залі судових засідань 3-303, не відбулося у зв`язку з перебоями в роботі сервісу відеоконференцзв`язку “ЄСІТС”.
Акт від 16.04.2026 долучений до матеріалів справи.

Ухвалою суду від 16.04.2026 підготовче засідання призначено на 05.05.2026. 

04.05.2026 від відповідача подано до суду клопотання про долучення доказів. 

У підготовчому засіданні 05.05.2026 представник позивача не забезпечив технічну можливість для участі у відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою суду від 05.05.2026 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в засіданні на 30.06.2026.

У судовому засіданні 30.06.2026 розгляд справи відкладався до 09.07.2026.

У судовому засіданні 09.07.2026 представник позивача підтримав позовні вимоги, просив задовольнити їх в повному обсязі, представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі. 

В порядку ст. 240 ГПК України у судовому засіданні оголошено скорочене рішення.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши докази в їх сукупності, господарський суд, - 

ВСТАНОВИВ:
Предметом доказування у даній справі є обставини: укладення договору; виконання договору; правомірності нарахування штрафних санкцій (пені, штрафу); наявності/відсутності підстав для зменшення заявлених до стягнення з відповідача штрафних санкцій.

Між Військовою частиною НОМЕР_1 (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" (підрядник) було укладено Договір підряду на будівництво фортифікаційних споруд від 20.03.2025 № 110/4Д (далі – Договір).
Відповідно до пункту 1.1. договору в порядку, строки та на умовах, визначених цим договором, Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується на свій ризик, власними силами виконати Роботи з розробки проектно-кошторисної документації та виконання будівельних робіт по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 184", а замовник зобов`язується прийняти виконані на умовах договору роботи та сплатити їх вартість. Код ДК 021:2015:45220000-5 Інженерні та будівельні роботи.
Пунктом 1.4 Договору визначено, що роботи виконуються за етапами:
І етап – Проектування: виконання вишукувальних робіт (інженерно-геодезичні та інженерно-геологічні вишукування), розроблення проєктної документації стадії "Робочий проєкт" (у склад якого повинен входити Генеральний план), у тому числі проходження експертизи з отриманням позитивного експертного звіту та передача Замовнику відповідно до Календарного графіку виконання робіт (додаток 4), що є невід`ємною частиною Договору;
ІІ етап – Будівельні роботи відповідно до Календарного графіку виконання робіт (додаток 4).
Вартість робіт визначена за Договірною ціною (Додаток №1) і складає 3 041 138,71грн, у тому числі ПДВ 506 856,45грн та є складовою частиною вартості робіт по Об`єкту в межах зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва Об`єкта (п.2.1. договору).
Сторонами узгоджено та підписано Договірну ціну на проектування та будівництво "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 184", що здійснюється у 2025 році у сумі 3041138,71грн, в тому числі ПДВ 506 856,45грн.
Додатковою угодою №1 від 08.05.2025 до договору на будівництво та фортифікацію споруд №110/4Д від 21.03.2025 сторони змінили вартість робіт в бік зменшення на 1 020,35грн, у зв`язку з чим вартість робіт склала 304118,36грн, в тому числі ПДВ 506 686,39грн.
Також сторонами узгоджено та підписано з урахуванням додаткової угоди Договірну ціну на проектування та будівництво "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 187", що здійснюється у 2025 році на суму 304118,36грн, в тому числі ПДВ 506 686,39грн.
Відповідно до п.3.1. договору строки виконання робіт за цим Договором визначені Календарним графіком виконання робіт (Додаток 4) та встановлюється до 15.05.2025.
Відповідно до п. 3.4 договору після закінчення виконання робіт підрядник письмово повідомляє про це Замовника. Датою закінчення робіт за Договором вважається дата підписання Акту готовності Об`єкту до експлуатації, складеного уповноваженими представниками Замовника разом з представниками Підрядника. 
Права замовника передбачені пунктом 4.1.1. договору. 
Замовник має право відповідно до статей 235, 236, 237 Господарського кодексу України, у разі порушення Підрядником господарських зобов`язань за Договором застосувати в односторонньому порядку оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу з метою припинення або попередження повторення порушень, а саме:
достроково розірвати Договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши Підрядника (цінний Лист із описом вкладення), у разі настання однієї з таких обставин:
а) підрядник не розпочав будівництво (реконструкцію) Об`єкта протягом 10 (десяти) календарних днів з дати підписання Договору Підряду. У такому випадку підтвердженням прострочення є акт огляду будівельного майданчика, складений уповноваженими представниками Замовника разом із представниками Підрядника;
б) підрядник більше ніж на 5 (п`ять) днів порушив строк виконання основних робіт, визначених у Графіку виконання робіт, що підтверджується актом огляду будівельного майданчика, складеним уповноваженими представниками Замовника разом із представниками підрядника;
в) підрядник порушив будівельні норми/правила або стандарти чи вимоги проєктно-кошторисної документації під час будівництва Об`єкта та не усунув їх протягом узгоджених Замовником та Підрядником строку. Днем виявлення порушень вважається дата складання представниками Замовника акта виявлених порушень, який складається разом із представниками Підрядника.
г) систематичне порушення Підрядником умов даного Договору.
Договір вважається розірваним через 5 (п`ять) календарних днів з дати отримання Підрядником письмового повідомлення про розірвання Договору в односторонньому порядку, який направляється Замовником на адресу Підрядника.
На виконання пункту 8.1 договору замовник передав об`єкт виконання робіт (опорний пункт 184), про що складено акт приймання-передачі об`єкта № 184 від 21.03.2025 за договором від 20.03.2025 № 110/4Д.
Згідно з пунктом 8.2. підрядник самостійно організовує всю роботу з виконання цього договору відповідно до календарного графіка виконання робіт (додаток 4), та з дотриманням вимог ДБН А.3.1-5-2016 "Організація будівельного виробництва", інших нормативних документів, які регулюють виконання будівельних робіт.
Підрядник зобов`язаний щомісячно до 10 числа наступного місяця інформувати Замовника про хід виконання робіт, у тому числі про відхилення від графіка їх виконання (причини, заходи щодо усунення відхилення тощо) (п.8.4. договору).
Строк дії договору – це час, протягом якого сторони будуть здійснювати свої права і виконувати свої зобов`язання відповідно до цього договору (п.17.1. договору).
Договір набуває чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін і діє до завершення воєнного стану, але не пізніше ніж до 31.12.2025. У частині оплати – до повного виконання сторонами узятих на себе зобов`язань за цим договором (п.17.2. договору).
Згідно з пунктом 18.6. договір припиняється в односторонньому порядку за ініціативою замовника у випадках, що передбачені умовами договору. Підрядник бере на себе ризик неодержання повідомлення замовника про розірвання, припинення договору, якщо повідомлення відправлено підряднику замовником цінним листом з описом вкладення через засоби поштового зв`язку України за фактичною адресою, зазначеною в договорі.

Матеріалами справи підтверджується виконання робіт з розробки проектно-кошторисної документації (І-го етапу робіт) по об`єкту: "Нове будівництво фортифікаційних споруд опорного пункту № 184" на суму 59760,00 грн., про що складений акт приймання-передачі №1ПКД від 09.04.2025.
До виконання робіт 2 етапу (будівельних робіт по визначеному об`єкту) ТОВ "Строй ЮА" не приступив, про хід виконання робіт не проінформував, станом на кінцеві терміни виконання будівельних робіт за Договором будівельні роботи по об`єкту не завершив.
Відсутність початку будівельних робіт (робіт 2 етапу) по об`єкту, передбачених укладеним договором підтверджена Актом огляду будівельного майданчика від 25.06.2025, складеним уповноваженим представником Замовника та директором ТОВ "Строй ЮА" Щука О.Ю.
У зв`язку із тим, що підрядник своєчасно будівельні роботи (роботи 2 етапу) за Договором не розпочав, закінчення будівельних робіт у визначені Договором строки стало явно неможливим, Замовником було прийнято рішення про розірвання Договору в односторонньому порядку.
08.07.2025 військовою частиною НОМЕР_1 на адресу ТОВ "Строй ЮА" було направлено повідомлення про розірвання Договору підряду від 07.07.2025 № 14/22-735 відповідно до статті 651, частини 2 статті 849 Цивільного кодексу України, пункту 4.1.1. розділу 4 договорів, додатку №4 у встановленому Договором порядку (опис вкладення у цінний лист від 08.07.2025 № 4904700058728).
Поштове відправлення вручене ТОВ "Строй ЮА" 10.07.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з підписом представника підприємства.
Позивач вважає, що Договір підряду є розірваним в односторонньому порядку з 16.07.2025.
Військова частина НОМЕР_1 , посилаючись на порушення ТОВ "Строй ЮА" термінів початку виконання 2-го етапу робіт (Будівельні роботи) за договором на будівництво та фортифікацію споруд, просить стягнути з відповідача пеню та штраф у розмірі 708 347,59 грн, що і є причиною виникнення спору.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню, з огляду на таке.

Суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору (частина 1 статті 193 Господарського кодексу України – чинний на час виникнення спірних відносин).
Відповідно до статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
Статтею 857 Цивільного кодексу України передбачено, що робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.
Підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник. Генеральний підрядник відповідає перед субпідрядником за невиконання або неналежне виконання замовником своїх обов`язків за договором підряду, а перед замовником - за порушення субпідрядником свого обов`язку. Замовник і субпідрядник не мають права пред`являти один одному вимоги, пов`язані з порушенням договорів, укладених кожним з них з генеральним підрядником, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 838 Цивільного кодексу України).
Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (частина 1 статті 846 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 854 Цивільного кодексу України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.
За договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом (Стаття 875 Цивільного кодексу України).
Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України унормовано, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.
За приписами статті 849 Цивільного кодексу України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.
Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.
Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.
Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.
Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).
Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).
Зі змісту Календарного графіку виконання робіт, зазначеним Додатком до Договору вбачається, що сторони встановили строки виконання у декадах (І декада – з 1 по 10 число місяця, ІІ декада – з 11 по 20 число місяця, ІІІ декада – з 21 до кінця місяця), з поділом кожної декади на три рівні частини (третини), які відповідають: 
- перша третина першої декади – 1-3 число місяця, друга третина - 4-6 число місяця, третя третина – 7-10 число місяця;
- перша третина другої декади - 11-13 число місяця, друга третина - 14-16 число місяця, третя третина 17-20 число місяця;
- перша третина третьої декади - 21-23 число місяця, друга третина - 24-26 число місяця, третя третина - 27- останнє число місяця.
З урахуванням наведеного, відповідач мав розпочати виконання будівельних робіт (ІІ етап) не пізніше 07.04.2025, та завершити відповідні роботи до 13 травня 2025 року включно.
Відсутність початку будівельних робіт (робіт 2 етапу) по об`єкту, передбачених укладеним договором підтверджена Актом огляду будівельного майданчика від 25.06.2025, складеним уповноваженим представником Замовника та директором ТОВ "Строй ЮА" Щука О.Ю.
Підпунктом "а" п. 4.1.1 Договору передбачено право Замовника розірвати Договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши Підрядника (цінний лист із описом вкладення), у разі якщо Підрядник не розпочав будівництво Об`єкта протягом 10 календарних днів з дати підписання Договору підряду. 
У такому випадку підтвердженням прострочення є акт огляду будівельного майданчика, складений уповноваженими представниками Замовника разом із представниками Підрядника.
Згідно ч. 3 ст. 651 ЦК України у разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. 
Відповідно до п. 4.1.1 договору, договір вважається розірваним через 5 (п`ять) календарних днів з дати отримання Підрядником письмового повідомлення про розірвання Договору в односторонньому порядку, який направляється Замовником на адресу Підрядника.
Повідомлення про розірвання договору підряду в односторонньому порядку направлено позивачем та отримано відповідачем 10.07.2025.
До повідомлення додано акт огляду будівельного майданчику від 25.06.2025.
З урахуванням викладеного, договір підряду є розірваним в односторонньому порядку з 16.07.2025.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.
Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
В силу положень ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. 
Відповідно до положень ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
За своєю правовою природою, неустойка (пеня, штраф) є видом забезпечення виконання зобов`язання.
Відповідальність сторін передбачена розділом 13 договору:
- за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за даним Договором, Сторони несуть відповідальність передбачену цим Договором та чинним законодавством України (п. 13.1 Договору);
- за порушення терміну початку виконання робіт по Договору (пункт 3.1. Договору), Підрядник сплачує Замовнику пеню у розмірі 0,1 % (нуль цілих одну десятих відсотка) Договірної ціни за кожний день нерозпочатої роботи (пункт 13.3 Договору);
- за порушення строків завершення будівництва по Договору, Підрядник сплачує Замовникові пеню у розмірі 0,1% (нуль цілих одна десята відсотка) Договірної ціни, за кожен день такого прострочення, а за прострочення понад тридцять днів з Підрядника додатково стягується штраф на користь Замовника у розмірі семи відсотків вказаної вартості (п. 13.5 Договору).
Згідно Додаткової угоди №1 від 08.05.2025 до договору на будівництво та фортифікацію споруд №110/4Д від 20.03.2025 сторони змінили вартість робіт в бік зменшення на 1020,35грн, у зв`язку з чим вартість робіт склала 304118,36грн, в тому числі ПДВ 506686,39грн.
Термін початку будівельних робіт, визначений Календарним графіком виконання робіт (Додаток 4) – 07.04.2025.
Термін завершення будівельних робіт, визначений Календарним графіком виконання робіт (Додаток 4) – 13.05.2025.
Дата розірвання договору - 16.07.2025.
Позивач, з урахуванням Додаткової угоди №1 щодо вартості робіт, нарахував та просить стягнути з відповідача:
- пеню у розмірі 0,1% від вартості робіт за порушення терміну початку виконання будівельних робіт (робіт 2 етапу) у розмірі 304 011,84грн;
- пеню за порушення строків завершення будівництва у розмірі 191 527,46грн;
- штраф 7% вартості робіт за прострочення понад тридцять днів у сумі 212 808,29грн.
При цьому, позивач нарахував пеню у розмірі 0,1% від договірної ціни (з урахуванням змін, внесених додатковою угодою №1 від 08.05.2025) за період з 07.07.2025 (термін початку будівельних робіт) по 16.07.2025 (дата розірвання договору).
Здійснивши перевірку наданого розрахунку, суд дійшов висновку, що позивач невірно визначив період для нарахування неустойки за порушення початку будівельних робіт. 
Так, судом встановлено, що відповідно до узгодженого сторонами Календарного графіку (Додаток № 4 до Договору), відповідач мав розпочати виконання будівельних робіт 07.04.2025, відтак, з урахуванням приписів ст. 253 ЦК України, прострочення виконання обов`язку щодо початку робіт розпочинається з наступного дня після спливу встановленого строку, тобто з 08.04.2025.
Нарахування пені за прострочення початку виконання робіт до дати розірвання договору (16.07.2025) суд вважає помилковим з огляду на те, що відповідний період прострочення обмежується моментом настання строку завершення будівництва, визначеного Календарним графіком, а саме 13.05.2025, оскільки після спливу зазначеного строку виникає інше самостійне порушення зобов`язання – порушення строків завершення будівництва, за яке Договором передбачено окрему відповідальність (п. 13.5.).
Таким чином, пеня за порушення терміну початку виконання робіт, передбачена пунктом 13.3. Договору, підлягає нарахуванню за період з 08.04.2025 по 13.05.2025 (36 днів) та становить суму 109 444,26грн (3 040 118,36 х 0,1% х 36 = 109 444,26грн).
Відповідно до п. 13.5 Договору за порушення строків завершення будівництва по Договору, Підрядник сплачує Замовникові пеню у розмірі 0,1% Договірної ціни, за кожен день такого прострочення, а за прострочення понад тридцять днів з Підрядника додатково стягується штраф на користь Замовника у розмірі семи відсотків вказаної вартості.
З урахуванням наведених умов договору, позивач розрахував та просить стягнути з Відповідача пеню за порушення строків завершення будівництва в сумі 191 527,46грн за період з 13.05.2025 (термін завершення будівельних робіт) по 16.07.2025 (дата розірвання договору), а також штраф за порушення строків завершення будівництва понад 30 днів, розмір якого становить 272 808,29 грн. 
За результатами перевірки розрахунку неустойки за п. 13.5. Договору, судом встановлено, що пеня за порушення терміну початку виконання робіт, передбачена пунктом 13.5. Договору, підлягає нарахуванню за період з 14.05.2025 по 16.07.2025 (63 днів) та становить суму 191 527,46грн (3 040 118,36 х 0,1% х 63)
Нарахування штрафу у розмірі 7% вартості робіт за прострочення понад тридцять днів у сумі 212 808,29грн проведено арифметично правильно.
На підставі викладеного з урахуванням встановлених обставин, обґрунтованими визнаються вимоги Позивачем в частині стягнення 513 780,01грн: пені за порушення терміну початку виконання будівельних робіт у сумі 109 444,26грн; пені за порушення строків завершення будівництва в сумі 191 527,46грн; штрафу за порушення строків завершення будівництва понад тридцять днів у сумі 212 808,29 грн.

Щодо клопотання відповідача про зменшення заявлених до стягнення позивачем штрафних санкцій (пені, штрафу). 
Згідно з ч. 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
При цьому право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання, що унормовано у ч. 1 ст. 550 ЦК України.
Разом з цим наявність у кредитора можливості стягувати із споживача надмірні грошові суми як неустойку змінює її дійсне правове призначення. Неустойка має на меті, насамперед, стимулювати боржника до виконання основного грошового зобов`язання та не може становити непомірний тягар для споживача і бути джерелом отримання невиправданих додаткових прибутків для кредитора. Таку правову позицію викладено і в Рішенні Конституційного Суду України від 11.07.2013 №7-рп/2013.
Вирішуючи питання про зменшення розміру штрафних санкцій (пені, штрафу), які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру штрафних санкцій наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків. Майновий стан сторін та соціальна значущість підприємства мають значення для вирішення питання про зменшення неустойки.
Також при вирішенні питання про можливість зменшення неустойки суд повинен брати до уваги не лише майновий стан боржника, але й майновий стан стягувача, тобто врахувати інтереси обох сторін.
Реалізуючи свої дискреційні повноваження, передбачені ст. 551 ЦК України щодо права зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій, суди повинні забезпечити баланс інтересів сторін справи з урахуванням встановлених обставин справи та не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав.
Суд звертає увагу на те, що важливим елементом підприємницької діяльності є ризик збитків. Підприємницький ризик - це імовірність виникнення збитків або неодержання доходів порівняно з варіантом, що прогнозується; невизначеність очікуваних доходів.
Суд зазначає, що приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд повинен виходити з того, що одним з завдань неустойки є стимулювання належного виконання договірних зобов`язань, при цьому вона має обов`язковий для учасників правовідносин характер.
Слід також враховувати, що сторони, укладаючи договір, погодили усі його істотні умови, в тому числі ціну, штрафні санкції, строк виконання.
Відтак відповідач, прийнявши на себе зобов`язання за договором, погодився із передбаченою ним відповідальністю за прострочення взятих на себе зобов`язань.
Суд зазначає, що оцінюючи баланс інтересів сторін при зменшенні розміру неустойки, суди мають врахувати, що встановлення обставин понесення іншою стороною збитків у разі порушення строку виконання робіт за договором, не є єдиною обов`язковою умовою для висновку про дотримання цього балансу. У правовідносинах, де сторона використовує результати отриманого за договором не з комерційним інтересом, а на виконання покладених на неї повноважень, може бути враховано й вплив прострочення виконання на відносини, що пов`язані з відповідним договором.
В чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.
При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Суд взяв до уваги, що спірне будівництво мало здійснюватися безпосередньо в зоні лінії бойового зіткнення. При цьому між сторонами було укладено не один договір на весь обсяг робіт, а цілий ряд договорів.
За умови відсутності у замовника будь-яких збитків внаслідок несвоєчасного виконання підрядником робіт за певною кількість договорів, виникнення обставин під час виконання договору, які підрядник не міг передбачити, а також враховуючи наявність неузгодженості у діях обох сторін, стягнення з підрядника штрафних санкцій у повному розмірі суперечитиме засадам розумності та справедливості та матиме наслідком спотворення дійсного правового призначення штрафних санкцій. Оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання штрафні санкції, у цьому випадку, перетворюються на несправедливо непомірний тягар для відповідача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків позивачем.
Під час вирішення питання про зменшення заявленого розміру штрафних санкцій судом, зокрема, враховано, що відповідач під час виконання умов договору намагався діяти добросовісно, маючи на меті виконання умов договору та задоволення потреб позивача.
За наведених обставин, враховуючи виконання робіт за договором у повному обсязі (І та ІІ етапи), беручи до уваги ступінь вини відповідача, характер допущених порушень, а також обставини здійснення господарської діяльності в умовах воєнного стану, з метою відновлення балансу інтересів сторін, здійснення відповідачем діяльності, направленої на підтримання галузі обороноздатності країни, відсутність доказів негативних наслідків, збитків позивача від порушення відповідачем зобов`язання за договором, суд вважає за можливе зменшити суму штрафних санкцій на 90%.
Відтак, з відповідача підлягає стягненню: пеня за порушення терміну початку виконання будівельних робіт у сумі грн 10 944,43 грн; пеня за порушення строків завершення будівництва в сумі 19 152,75 грн та штраф 7% в сумі 21 280,83 грн.
Подібного висновку дійшов Центральний апеляційний господарський суд у постанові від 25.05.2026 у справі № 904/405/26.
Суд зазначає про неможливість більшого зменшення розміру неустойки. Порушення строків виконання робіт має місце. Відповідач не довів допустимими доказами наявності обставин, які б суттєво перешкоджали виконати зобов`язання у визначений договором строк. За таких обставин подальше зменшення штрафних санкцій зможе привести до втрати неустойкою своїх функцій, що є недопустимим.

Стосовно посилання Відповідача на висновок Рівненської торгово-промислової палати про істотну зміну обставин, як на підставу для звільнення від відповідальності за порушення строків виконання умов Договору, а також, як на підставу для зменшення розміру штрафних санкцій, господарський суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 617 Цивільного кодексу України особа звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо доведе, що таке порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.
Відповідно до ст. 3 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" торгово-промислові палати створюються з метою сприяння розвиткові народного господарства та національної економіки, її інтеграції у світову господарську систему, формуванню сучасних промислової, фінансової і торговельної інфраструктур, створенню сприятливих умов для підприємницької діяльності, всебічному розвиткові усіх видів підприємництва, не заборонених законодавством України, науково-технічних і торговельних зв`язків між українськими підприємцями та підприємцями зарубіжних країн.
Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) визначено в Законі України "Про торгово-промислові палати в Україні" та деталізовано в розділі 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 15.07.2014 № 40(3) (у редакції рішення Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5), далі – Регламент).
Згідно з ч. 1 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.
Відповідно до ч. 2 ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи, але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
На підставі ст. 6.2 Регламенту форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.
Отже, по кожному окремому договору сторони повинні отримати сертифікат про форс-мажорні обставини. При цьому за загальним правилом, форс-мажор не звільняє від обов`язку виконати зобов`язання в натурі.
Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести.
Проте, на відміну від форс-мажорних обставин чи обставин непереборної сили, які роблять неможливим виконання зобов`язання в принципі, істотна зміна обставин є оціночною категорією, яка полягає у розвитку договірного зобов`язання таким чином, що виконання такого зобов`язання для однієї зі сторін договору стає більш обтяженим, ускладненим, наприклад у силу збільшення для сторони вартості виконуваного або зменшення цінності отримуваного стороною виконання, чим суттєво змінюється рівновага договірних стосунків, призводячи до неможливості виконання зобов`язання.
Тобто, в той час як форс-мажорні обставини унеможливлюють виконання договірного зобов`язання в цілому, істотна зміна обставин змінює рівновагу стосунків за договором, суттєво обтяжуючи виконання зобов`язання лише для однієї із сторін (вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 21.07.2021 по справі № 912/3323/20).
У постановах Верховного Суду від 01 червня 2021 року за № 910/9258/20, від 15 червня 2018 року зі справи № 915/531/17, від 26 травня 2020 року зі справи № 918/289/19, від 17 грудня 2020 року зі справи № 913/785/17 викладено висновки щодо застосування статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", відповідно до яких, засвідчення дії непереборної сили шляхом видачі сертифікату про форс-мажорні обставини покладено на Торгово-промислову палату України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати; форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку виконання зобов`язання; доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.
Отже, виходячи з наведених норм законодавства, висновків Верховного Суду, підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної торгово-промислової палати.
В матеріалах справи відсутній сертифікат, виданий Торгово-промисловою палатою України чи уповноваженими регіональними торгово-промисловими палатами, що засвідчують наявність форс-мажорних обставин, які впливають на виконання зобов`язань за спірним договором.
В той же час, до матеріалів справи Відповідачем надано висновок Рівненської торгово-промислової палати, яким встановлено обставини, що істотно ускладнили своєчасне виконання зобов`язань за Договором № 110/4Д від 21.03.2025, і який відповідно може бути підставою для внесення змін у спірний Договір, або для його розірвання, втім ніяким чином не підтверджує обставини через які Підрядник звільняється від відповідальності за несвоєчасне виконання зобов`язання.
Кім того, суд звертає увагу на пункт 14.8. Договору, яким передбачено, що Сторони усвідомлюють, що даний Договір укладається під час дії в Україні правового режиму воєнного стану, а тому сам факт дії воєнного стану в Україні, не буде вважатися обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), крім випадків настання конкретних подій/обставин (окупація території агресором, де повинні вчинятися Сторонами дії на виконання умов Договору, знищення безпосередньо об`єктів Сторін тощо) під час дії правового режиму воєнного стану, що буде підтверджено документами, які надаються відповідними уповноваженими органами.
Тобто, виходячи з умов наведеного пункту договору, зважаючи на те, що його укладено під час дії в Україні правового режиму воєнного стану, коли обстріли території України, включаючи місце виконання підрядних робіт тривали більше трьох років, укладаючи відповідний договір, Відповідач мав усвідомлювати усі ризики здійснення господарської діяльності під час війни.
На підставі викладеного з урахуванням встановлених обставин, суд відхиляє доводи Відповідача відносно наявності підстав для звільнення його від відповідальності за порушення строків виконання робіт.
Враховуючи вищевикладене, надавши відповідну юридичну оцінку всім доказам наявним в матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає пеня за порушення терміну початку виконання будівельних робіт у сумі 43 777,04грн, пеня за порушення строків завершення будівництва в сумі 76 610,98грн штраф 7% в сумі 85 123,32грн.
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача у розмірі 6 165,36грн.
При цьому суд враховує, що судовий збір у разі зменшення розміру неустойки покладається на відповідача без урахування зменшення цих сум.
Керуючись ст. 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241, 252, 327 Господарського процесуального кодексу України, суд,- 

ВИРІШИВ:
Позовні вимоги задовольнити частково.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Строй ЮА" (ідентифікаційний код 38888898, вул. Ангарська, 3а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50026) на користь Військової частини НОМЕР_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 ; АДРЕСА_2 ) неустойку за Договором підряду від 20.03.2025 № 110/4Д у розмірі 205 511,34 грн, у тому числі: пеню за порушення терміну початку виконання будівельних робіт у розмірі 10 944,43 грн, пеню за порушення строків завершення будівництва у розмірі 19 152,75 грн, штраф 7% у розмірі 21 280,83 грн, витрати по сплаті судового збору у розмірі 6 165,36 грн.
У решті позовних вимог відмовити.
Видати наказ після набрання рішенням законної сили.
Рішення набирає законної сили після закінчення двадцятиденного строку з дня складання повного судового рішення і може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду.
Повне рішення складено 20.07.2026.

Суддя І.А. Рудь