Справа 362/4865/26 
Провадження 3/362/1552/26 
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06.08.2026 року  м. Васильків
Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Дорошенко В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Василькові Київської області справу про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, зареєстрована та жителька АДРЕСА_1 ,
за ч. 3 ст. 184 КУпАП
встановив:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 966888 від 08.06.2026, 28.04.2026 близько 18:00 год. у АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 ухилилася від виконання вимог ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», ст. 150 Сімейного кодексу України щодо своєї доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка у вказаному місці та час вчинила адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП (дрібне хуліганство), а саме створила та поширила образливий допис у телеграм-каналі «Киев/сущность» щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковано за частиною 3 статті 184 КУпАП.
У судовому засідання ОСОБА_1 пояснила суду, що єдиному допису її дочки у месенджері Телеграм передували неприязні відносини з однокласницею, яка після цього писала дочці образливі повідомлення, скріншоти яких просила суд долучити до матеріалів справи. Наголосила, що з дочкою провела виховну розмову, контролює використання нею гаджетів, пояснила їй правила спілкування у мережі Інтернет. Пообіцяла, що така подія відбулася вперше і востаннє. 
Дочка ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у судовому засіданні підтвердила розміщення одного допису у телеграм-каналі « ІНФОРМАЦІЯ_4 » щодо однокласниці ОСОБА_3 . Пояснила, що однокласниця фотографувала її, ОСОБА_4 , без її згоди, налаштовувала проти неї інших хлопців і дівчат. Все це тривало певний час, а тому на підвищених емоціях розмістила той допис. Це було лише один раз, до інших дописів відношення не має. Зараз розуміє, що вчинила неправильно. Водночас зауважила, що однокласниця неодноразово писала їй образливі повідомлення, погрози, залучаючи до цього інших осіб та використовуючи інший телефонний номер. Зараз вони не спілкуються і перетинаються. Пообіцяла не вчиняти такого у майбутньому. 
До суду викликалася матір ОСОБА_3 – ОСОБА_5 , яка не прибула, причини неявки суду невідомі. 
Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, заслухавши пояснення учасників справи, суд встановив таке.
Положеннями статті 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог статей 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Відповідальність за ч. 3 ст. 184 КУпАП настає за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.
Як вбачається зі змісту ч. 3 ст.184 КУпАП обов`язковою передумовою застосування ч. 3 ст. 184 КУпАП є вчинення неповнолітнім діяння, що містить склад адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП.
Отже, для притягнення батьків до відповідальності за ч. 3 ст. 184 КУпАП необхідно, щоб їхня неповнолітня дитина вчинила адміністративне правопорушення, що містить всі ознаки об`єктивної і суб`єктивної сторони, окрім суб`єкта.
При встановленні об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП, необхідно встановити наявність складу правопорушення, учиненого неповнолітніми у віці від чотирнадцяти до шістнадцяти років. При цьому належна фіксація такого правопорушення та його підтвердження відповідними доказами може бути підставою для притягнення батьків неповнолітнього до адміністративної відповідальності.
Як вбачається із протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, реквізити якого наведено вище, ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
До даного протоколу додаються: письмова заява ОСОБА_5 від 25.05.20226; фототаблиці; електронний рапорт поліцейського; письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 від 08.06.2026.
Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих, до суспільства -це головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Крім того, при кваліфікації дій як дрібного хуліганства важливим є встановлення місця вчинення таких дій (громадського місця)
Дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце. Громадське місце - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони, вулиці, площі, закриті спортивні споруди, сквери, парки, всі види громадського транспорту (включно з транспортом міжнародного сполучення), місця, що призначені для проведення навчальних, спортивних і культурних заходів, місця масового перебування громадян.
Разом з тим, з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_2 створила та поширила образливий допис у телеграм-каналі «Киев/сущность» щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Тобто у випадку, що розглядається, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено елементів складу дрібного хуліганства, а саме: чи вчинено діяння у громадському місці, чи вчинено діяння в присутності сторонніх осіб, чи було порушено громадський порядок і спокій громадян тощо результаті дій неповнолітньої ОСОБА_2 .
Отже, суд дійшов висновку про відсутність у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому її матір ОСОБА_1 не може підлягати адміністративній відповідальності.
Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.
У силу статті 19 Конституції України посадова особа органу державної влади зобов`язана діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За правилами статті 7 КУпAП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з aдміністративним прaвопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про aдміністративні прaвопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до частини 2 статті 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.
Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини, враховуючи принципи змагальності та диспозитивності, які за аналогією права із кримінальним процесом притаманні і КУпАП, суд не може самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином суд перебере на себе функцію обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.
Зважаючи на викладене, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов до висновку про недоведеність у даному випадку вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП, за стандартом доведення «поза розумним сумнівом» і наявність підстав для закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності на підставі п. 1 ч. 1 cт. 247 КУпAП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення 
Керуючись ст. ст. 247, 283-285, 294 КУпАП, суд
постановив:
Закрити провадження у справі про притягнення  ОСОБА_1  до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 184 КУпАП на підставі п 1 ст. 247 КУпАП. 
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя В.М. Дорошенко