Справа № 396/2462/25
Провадження № 2/396/246/26

РІШЕННЯ
Іменем України

20.08.2026 року м. Новоукраїнка
Новоукраїнський районний суд Кіровоградської області в складі
головуючого судді: Цесельської О.С.,
за участю секретаря судового засідання: Трохимчук Я.О.
розглядаючи в загальному позовному провадженні в залі суду м. Новоукраїнка цивільну справу №396/2462/25 за позовом ОСОБА_1 до Новоукраїнської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, третя особа на стороні відповідача: Новоукраїнська державна нотаріальна контора Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Новоукраїнської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, третя особа на стороні відповідача: Новоукраїнська державна нотаріальна контора Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 .. За життя спадкодавець розпорядився своїм майном на випадок смерті, склавши заповіт від 16 лютого 2012 р., посвідчений приватним нотаріусом Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українською Н.М. та зареєстрований в Реєстрі за № 236. Відповідно до тексту зазначеного заповіту, належну йому земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,86 га (кадастровий номер 3524010000:02:002:1024), яка знаходиться на території Новоукраїнської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, спадкодавець заповів позивачу. Позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, однак вважає причини пропуску поважними. Зазначений пропуск зумовлений значною територіальною віддаленістю місця постійного проживання Позивача від місця відкриття спадщини та об`єктивною відсутністю інформації про смерть спадкодавця. Оскільки позивач не був вчасно проінформований про смерть спадкодавця, він був позбавлений реальної можливості подати заяву до нотаріальної контори у визначений законом строк. Враховуючи вищевикладене, на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України позивач просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю один місяць.
Ухвалою суду від 20.11.2025 р. позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.
04.12.2025 р. від позивача, на виконання ухвали суду, надійшла уточнена позовна заява.
Ухвалою суду від 08.12.2025 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.
30.12.2025 р. від представника відповідача Новоукраїнської міської ради Л.Білокоз надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що міська рада є неналежним відповідачем, оскільки після смерті спадкодавця спадщину прийняли інші особи, а саме діти спадодавця ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .. 
Ухвалою суду від 13.01.2026 р. закрито підготвче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті, витребувано докази.
02.02.2026 р. від представника відповідача Новоукраїнської міської ради Л.Білокоз надійшло клопотання про заміну первісного відповідача у справі Новоукраїнську міську раду на належних ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , повернувшись до стадії підготовчого провадження.
16.02.2026 р. від позивача через канцелярію суду надійшла заява про повернення до стадії підготовчого провадження, де вирішити питання про витребування доказів.
Ухвалою суду від 16.02.2026 р., за клопотанням позивача, повернуто до стадії підготовчого провадження у справі.
11.03.2026 р. від завідувача Новоукраїнської державної нотаріальної контори надійшла, завірена належним чином, копія спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 ..
Ухвалою суду від 02.06.2026 р. закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.
Позивач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Будь-які заяви та клопотання, зокрема про залучення дітей померлого як співвідповідачів у справі, від відповідача під час розгляду справи до суду не надходили.
Відповідач явку свого представника в судове засідання не забезпечили, про розгляд справи повідомлені належним чином. 
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову з огляду на таке.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , про що свідчить копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , видане Новоукраїнським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с. 10).
Згідно заповіту ОСОБА_2 від 16.02.2012 р., який був посвідчений приватним нотаріусом Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українською Н.М. та зареєстрований в Реєстрі за № 236, належну спадкодавцю земельну ділянку цільового призначення — для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,86 га (кадастровий номер 3524010000:02:002:1024), що розташована на території Новоукраїнської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, ОСОБА_2 заповів ОСОБА_1 (а.с. 9).
Згідно постанови державного нотаріуса Новоукраїнської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Шевченко Н.Г. від 17.10.2025 р. за вих. №500/02-31 ОСОБА_1 було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 11).
Відповідно до завіреної належним чином копії спадкової справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , завденої державним нотаріусом Новоукраїнської державної ноторіальної контори Шевченко Н.Г. із заявами про прийняття спадщини за законом у встановлений шестимісячний строк звернулися діти померлого: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с. 70-71).
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України).
Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).
За статтею 1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи зміст норм Книги шостої ЦК України, зокрема ст. 1272, ст. 1276 цього Кодексу, суд вважає, що у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини належним відповідачем буде спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем буде відповідна територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування, до якої може переходити спадкове майно у тому разі, коли спадщина не прийнята та визнана відумерлою.
Цей висновок відповідає подібним висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц, від 15.01.2020 у справі № 200/9984/16-ц, від 20.12.2021 у справі № 502/1603/18, від 24.05.2023 у справі № 291/559/21 та інших.
Наведене, на думку Верховного Суду, свідчить, що територіальна громада в особі відповідного органу місцевого самоврядування може бути відповідачем у даній справі лише при відсутності інших спадкоємців за законом або за заповітом, які прийняли спадщину.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.
Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.
Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.
У разі пред`явлення позову до неналежного відповідача або не до всіх належних відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і щодо тих відповідачів, які зазначені в ньому.
Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим, установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Зазначені правові висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постановах: від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц; від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц; від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц тощо. Така правова позиція є усталеною.
Судом встановлено, що діти ОСОБА_2 є спадкоємцями першої черги за законом і вони реалізували своє право, подавши заяви про прийняття спадщини у визначений законом строк. Таким чином, правовідносини щодо спадкування виникли саме між позивачем (спадкоємцем за заповітом) та дітьми померлого (спадкоємцями за законом). Новоукраїнська міська рада не є спадкоємцем і жодним чином не оспорює та не порушує прав позивача, оскільки спадщина не є і не може бути визнана відумерлою.
Суд на підставі ст. 51 ЦПК України не має права самостійно, без клопотання позивача, замінювати неналежного відповідача чи залучати співвідповідачів. Тому, за змістом правового висновку Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною та абсолютною підставою для відмови в задоволенні позову.
Оскільки позивач до завершення підготовчого провадження не заявив клопотання про заміну неналежного відповідача (ч. 2 ст. 52 ЦПК України), водночас позов пред`явлено до особи, яка не повинна відповідати за цим позовом (неналежного відповідача), тому в задоволенні позовних вимог слід відмовити.
Враховуючи, що суд дійшов висновку про повну відмову в задоволенні позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру поверненню чи відшкодуванню не підлягають та повністю покладаються на позивача.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 51, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд, —

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Новоукраїнської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, третя особа на стороні відповідача: Новоукраїнська державна нотаріальна контора Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити в повному обсязі.
Судові витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційного скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття.
Повний текст рішення складено 20.08.2026 року.

Суддя:    О. С. Цесельська