ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 вересня 2026 року
м. Чернівці
справа № 721/226/26
провадження № 22-ц/822/1813/26
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді-доповідача Одинака О. О.
суддів: Кулянди М. І., Литвинюк І. М.
за участю секретаря судового засідання Тодоряка Г. Д.
позивач - Акціонерне Товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК»
відповідачка - ОСОБА_1 
апеляційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на заочне рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 08 червня 2026 року
головуючий у суді першої інстанції суддя Нагорний В. В.
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст заявлених вимог
Акціонерне Товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК» (далі – АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Просило суд стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 06 травня 2020 року у сумі 155 182 гривні 56 копійок, з яких: 148 969 гривень 53 копійки – загальний залишок заборгованості за наданим кредитом; 6 213 гривень 03 копійки – заборгованість за пенею.
Позов обґрунтований тим, що 06 травня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до банку з метою отримання банківських послуг, підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, встановила мобільний додаток «Monobank», отримала платіжну картку № НОМЕР_1 та відкрила рахунок № НОМЕР_2 .
АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» зазначало, що виконало свої зобов`язання за договором, надавши відповідачці можливість користуватися кредитними коштами у межах установленого кредитного ліміту, натомість ОСОБА_1 належно не виконувала обов`язок зі сплати щомісячних мінімальних платежів.
За твердженням позивача, прострочення сплати щомісячного мінімального платежу перевищило 90 днів, у зв`язку з чим відбулося істотне порушення зобов`язань, уся заборгованість за кредитом стала простроченою, а 27 листопада 2025 року відповідачці у мобільному додатку було направлено повідомлення про істотне порушення умов договору та необхідність погасити заборгованість.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Заочним рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 08 червня 2026 року позов АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 06 травня 2020 року у розмірі 148 969 гривень 53 копійки. У задоволенні вимог про стягнення пені у сумі 6 213 гривень 03 копійки відмовлено.
Рішення суду мотивоване тим, що банк свої зобов`язання за договором виконав, надав відповідачці можливість користуватися кредитними коштами, а факт користування рахунком і кредитними коштами підтверджується випискою. Водночас доказів повного погашення кредитної заборгованості відповідачка не надала.
Відмовляючи у стягненні пені, суд першої інстанції виходив із пункту 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, за яким у період дії воєнного стану позичальник звільняється від обов`язку сплати неустойки за прострочення виконання кредитного зобов`язання.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якої діє Новіков О. П., просить заочне рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову в повному обсязі, а також вирішити питання про розподіл судових витрат.
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Апелянтка посилається на те, що справа розглянута за її відсутності без належного повідомлення про дату, час і місце судових засідань. Зазначає, що 05 травня 2026 року виїхала до Республіки Польща і протягом розгляду справи перебувала за межами України, що підтверджується відмітками у паспортному документі. Вважає, що повернення поштової кореспонденції з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» за таких обставин не підтверджує належного повідомлення.
Також посилається на те, що в позовній заяві були зазначені номер її мобільного телефону та адреса електронної пошти, однак суд не скористався іншими засобами зв`язку для повідомлення про судові засідання.
Звертає увагу на помилковість мотивів ухвали Кіцманського районного суду Чернівецької області від 27 липня 2026 року про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Суд зазначив, що до ухвалення заочного рішення відповідачка вже мала представника – адвоката Новікова О. П., який був долучений до ЄСІТС та міг отримувати процесуальні документи, тоді як договір про надання правничої допомоги укладено лише 13 червня 2026 року, після ухвалення заочного рішення.
По суті спору апелянтка зазначає, що надані банком Умови і правила, Тарифи та Паспорт споживчого кредиту не містять її підпису, а банк не довів, з якою саме редакцією таких документів вона була ознайомлена та погодилася. Посилається на постанову Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17.
Вважає необґрунтованим визначення 148 969 гривень 53 копійок як тіла кредиту, оскільки кредитний ліміт був обмежений сумою 100 000 гривень. Зазначає, що пункт 5.23 Умов передбачає збільшення кредиту на суму заборгованості за процентами та неустойкою, унаслідок чого нараховані проценти і штрафні платежі фактично включалися банком до тіла кредиту.
Крім того, апелянтка стверджує, що банківський розрахунок самостійно не є первинним документом і не підтверджує фактичного отримання кредитних коштів у заявленому розмірі.
Окремо посилається на недотримання банком порядку дострокового повернення споживчого кредиту. Вважає, що push-повідомлення від 27 листопада 2025 року не підтверджує направлення та одержання нею письмової вимоги, передбаченої частиною четвертою статті 16 Закону України «Про споживче кредитування».
У додаткових письмових поясненнях представник ОСОБА_1 підтримав доводи апеляційної скарги та наголосив, що відзив банку підтверджує застосування механізму збільшення тіла кредиту за рахунок процентів, а також не містить доказів одержання відповідачкою належної письмової вимоги про дострокове повернення кредиту.
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» у відзиві на апеляційну скаргу просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а заочне рішення суду першої інстанції – без змін.
Банк зазначає, що 06 травня 2020 року ОСОБА_1 підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, яка разом з Умовами і правилами обслуговування, Тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складає договір. Посилається на дистанційний характер проєкту monobank та використання відповідачкою удосконаленого електронного підпису.
У відзиві банк наводить зміст анкети-заяви, відповідно до якої у разі виходу з пільгового періоду, що становить до 62 календарних днів, на кредит нараховується процентна ставка 3,1 % на місяць з першого дня користування кредитом.
АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» також посилається на пункт 5.23 Умов, відповідно до якого за відсутності власних коштів на рахунку клієнта кредит збільшується на суму заборгованості за процентами та неустойкою, а надані в такому розмірі кредитні кошти спрямовуються на погашення відповідних платежів.
Стверджує, що розмір заборгованості підтверджується розрахунком і випискою про рух коштів за картковим рахунком, а банківська виписка є належним доказом здійснених операцій. Зазначає, що кредитний ліміт протягом користування рахунком змінювався, а стан рахунку та ліміту клієнтка могла відстежувати в мобільному додатку.
Мотивувальна частина
Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій
06 травня 2020 року ОСОБА_1 підписала анкету-заяву до договору про надання банківських послуг «Monobank» (т. 1, а. с. 28).
В анкеті-заяві відповідачка просила відкрити на її ім`я поточний рахунок у гривні та встановити кредитний ліміт у сумі, зазначеній у мобільному додатку. Анкета-заява містить умову про те, що у разі виходу з пільгового періоду, який становить до 62 календарних днів, на кредит нараховується процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом. Також ОСОБА_1 засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису та визнала УЕП аналогом власноручного підпису (т. 1, а. с. 28).
На підставі укладеного договору відповідачці відкрито рахунок № НОМЕР_2 та видано платіжну картку № НОМЕР_1 .
Згідно з наданим банком розрахунком заборгованості станом на 04 грудня 2025 року загальна заборгованість за договором визначена у сумі 155 182 гривні 56 копійок, з яких 148 969 гривень 53 копійки – загальний залишок заборгованості за наданим кредитом, 6 213 гривень 03 копійки – пеня. Заборгованість за процентами окремо визначена у розмірі 0 гривень (т. 1, а. с. 70-77).
Розрахунок охоплює операції з 28 лютого 2023 року до 04 грудня 2025 року. Протягом цього періоду банк застосовував поточну процентну ставку 37,2% річних, що відповідає 3,1% на місяць.
Із розрахунку також вбачається, що 31 серпня 2025 року банк обліковував 120 854 гривні 44 копійки поточної заборгованості та 19 973 гривні 86 копійок простроченої заборгованості; 01 вересня 2025 року – 128 995 гривень 67 копійок поточної та 19 973 гривні 86 копійок простроченої заборгованості; 02 вересня 2025 року поточна заборгованість визначена у розмірі 0 гривень, а вся сума 148 969 гривень 53 копійки віднесена до простроченої заборгованості.
У матеріалах справи наявне поштове відправлення, направлене ОСОБА_1 за зареєстрованим місцем проживання: АДРЕСА_1 , яке повернулося до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (т. 1, а. с. 221).
З наданих стороною відповідачки документів вбачається, що 05 травня 2026 року ОСОБА_1 виїхала за межі України до Республіки Польща (т. 1, а. с. 247).
Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 27 липня 2026 року заяву відповідачки про перегляд заочного рішення залишено без задоволення (т. 2, а. с. 36-40).
Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови
Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї та додаткових письмових пояснень, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.
Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Рішення суду першої інстанції повною мірою зазначеним вимогам не відповідає, виходячи з такого.
За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Щодо належного повідомлення відповідачки про розгляд справи
Доводи апеляційної скарги про те, що справа розглянута за відсутності ОСОБА_1 , яка не була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, колегія суддів відхиляє.
Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Частиною першою статті 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться.
У постанові від 27 травня 2026 року у справі № 727/12793/24 (провадження № 61-4802св26) Верховний Суд зазначив, що проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за зареєстрованим місцем проживання є доказом належного вручення, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Верховний Суд також звернув увагу, що аналогічний підхід застосовується до вручення судових повісток, а до повноважень суду не належить встановлення фактичного місця проживання учасника справи під час кожної процесуальної дії. За обставин тривалого перебування учасника справи за межами України вказав, що незняття особи із зареєстрованого місця проживання покладає на неї наслідки, пов`язані з використанням такої адреси для офіційного листування та інших комунікацій.
Матеріали справи не містять відомостей про те, що до ухвалення заочного рішення ОСОБА_1 повідомила суду іншу адресу місця проживання або перебування. Судова кореспонденція направлялася за її зареєстрованим місцем проживання та повернулася з належно оформленою відміткою оператора поштового зв`язку про відсутність адресатки.
Отже, перебування ОСОБА_1 у Республіці Польща не спростовує встановленого процесуальним законом факту вручення судової повістки. За таких обставин передбачена пунктом 3 частини третьої статті 376 ЦПК України безумовна підстава для скасування рішення суду першої інстанції відсутня.
Наявність у позовній заяві номера телефону та адреси електронної пошти відповідачки також не спростовує факту належного повідомлення шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання у порядку статті 128 ЦПК України.
Водночас колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги щодо помилковості висновку, викладеного в ухвалі Кіцманського районного суду Чернівецької області від 27 липня 2026 року, про те, що до ухвалення заочного рішення інтереси ОСОБА_1 уже представляв адвокат Новіков О. П. Договір про надання правничої допомоги укладено 13 червня 2026 року, тобто після ухвалення заочного рішення 08 червня 2026 року (т. 2, а. с. 5).
Проте наведена помилка в мотивуванні ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення не спростовує факту належного повідомлення відповідачки про розгляд справи та не є самостійною підставою для скасування оскаржуваного заочного рішення.
Щодо укладення договору та погоджених умов кредитування
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (статті 626, 628, 638 ЦК України). Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог — відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі (частина перша статті 1055 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 13 Закону України «Про споживче кредитування» у редакції, чинній на час укладення договору, договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі - у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію».
За змістом статей 5, 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронним є документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис, накладанням якого завершується створення електронного документа.
За змістом частин третьої, шостої, восьмої та дванадцятої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти та її прийняття другою стороною. Відповідь про прийняття пропозиції може бути надана шляхом надсилання електронного повідомлення, заповнення формуляра заяви в електронній формі або вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції, з дотриманням установлених законом вимог до підписання та ідентифікації особи. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями та підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі.
У постанові від 07 квітня 2021 року у справі № 623/2936/19 Верховний Суд погодився з тим, що кредитний договір, укладений в електронній формі з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором, відповідає вимогам статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». У постанові від 12 червня 2023 року у справі № 263/3470/20 Верховний Суд зазначив, що договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді.
У справі, яка переглядається, анкета-заява від 06 травня 2020 року містить умову про застосування після закінчення пільгового періоду процентної ставки 3,1% на місяць. Отже, доводи апеляційної скарги про відсутність будь-якої погодженої процентної ставки не відповідають змісту підписаного відповідачкою документа.
За таких обставин правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, не дає підстав для висновку про відсутність у ОСОБА_1 обов`язку сплачувати проценти за базовою ставкою 3,1% на місяць, оскільки така ставка у цій справі визначена безпосередньо в анкеті-заяві.
Водночас загальне зазначення в анкеті-заяві про те, що вона разом з Умовами і правилами, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту становить договір, не звільняє банк від обов`язку довести ознайомлення позичальниці та її приєднання до конкретної редакції стандартних умов, на підставі яких банк обґрунтовує права та обов`язки, що безпосередньо в анкеті-заяві не визначені.
У постанові від 25 листопада 2024 року у справі № 756/16950/21 (провадження № 61-3412св23) Верховний Суд, оцінюючи аналогічну за формою анкету-заяву monobank, виходив із необхідності доведення приєднання споживача до конкретної редакції стандартних умов, якщо відповідні умови не підписані позичальником та інших доказів їх доведення до відома і прийняття не подано.
Подібний підхід щодо оцінки складових договору про надання банківських послуг «Monobank» викладений Верховним Судом у постанові від 18 травня 2022 року у справі № 697/302/20.
Щодо розміру заборгованості та включення процентів до тіла кредиту
Як вбачається з наданого АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» розрахунку заборгованості станом на 04 грудня 2025 року, банк визначив 148 969 гривень 53 копійки як загальний залишок заборгованості за наданим кредитом. Окремий залишок заборгованості за процентами у цьому ж розрахунку визначений у розмірі 0 гривень.
Перевіряючи розмір заявленої заборгованості, колегія суддів виходить з даних розрахунку, наданого самим позивачем.
Розрахунок охоплює операції з 28 лютого 2023 року до 04 грудня 2025 року. Протягом цього періоду банк застосовував поточну процентну ставку 37,2% річних, що відповідає 3,1% на місяць.
Перше процентне нарахування банк здійснив 28 лютого 2023 року. Усього в розрахунку відображено двадцять вісім процентних нарахувань: за 2023 рік - на загальну суму 11 794 гривні 35 копійок, за 2024 рік - 25 477 гривень 68 копійок, за 2025 рік - 28 958 гривень 14 копійок. Загальна сума нарахованих процентів становить 66 230 гривень 17 копійок.
Нараховані проценти надалі відображалися банком як сплачені за рахунок кредитного ліміту, що відповідає поясненням позивача у відзиві на апеляційну скаргу щодо застосування пункту 5.23 розділу ІІ Умов. За змістом наведеного банком положення у разі недостатності власних коштів на рахунку кредит збільшується на суму заборгованості за процентами, а надані у такому розмірі кредитні кошти спрямовуються на погашення цих процентів.
Отже, висновок про включення нарахованих процентів до кредитної заборгованості ґрунтується на наданому самим позивачем розрахунку заборгованості у сукупності з поясненнями банку щодо застосованого ним порядку погашення процентів.
Однак у підписаній ОСОБА_1 анкеті-заяві умова про збільшення кредиту на суму нарахованих процентів безпосередньо не викладена. Надані банком Умови, на пункт 5.23 яких він посилається, підпису відповідачки не містять, а належних доказів її приєднання саме до тієї редакції Умов, яка передбачала такий механізм, матеріали справи не містять.
За змістом статей 1048, 1054 ЦК України обов`язок повернути отриманий кредит та обов`язок сплатити проценти за користування ним є окремими складовими кредитного зобов`язання. Тому погодження сторонами розміру процентної ставки не означає погодження умови про включення нарахованих процентів до основної суми кредиту. Для застосування такого механізму банк повинен довести, що відповідний порядок був погоджений сторонами договору.
Такий висновок відповідає підходу Великої Палати Верховного Суду, викладеному у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19), за яким умови договору приєднання, розроблені банком, мають бути доведені до відома споживача, а банк повинен підтвердити, що на час укладення договору діяли саме ті умови, на які він посилається. Аналогічно у постанові Верховного Суду від 25 листопада 2024 року у справі № 756/16950/21 (провадження № 61-3412св23) зазначено, що за відсутності підпису позичальника на Умовах і правилах та доказів того, що позичальник був ознайомлений і погодився саме з поданою банком редакцією, такі Умови і правила не можуть вважатися складовою частиною договору.
Додатково колегія суддів враховує постанову Верховного Суду від 06 червня 2018 року у справі № 285/1807/16-ц (провадження № 61-8381св18). У тій справі за інших фактичних обставин Верховний Суд погодився з висновком апеляційного суду про недоведеність домовленості сторін щодо списання коштів за рахунок кредитного ліміту шляхом надання нового кредиту. Тому наведена постанова враховується у цій справі лише в частині необхідності доведення домовленості сторін про механізм збільшення основної суми кредиту.
Отже, погодження сторонами процентної ставки за користування кредитом не замінює необхідності погодження окремої умови про погашення нарахованих процентів за рахунок кредитного ліміту та відповідне збільшення основної суми боргу.
За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» заявило до стягнення 148 969 гривень 53 копійки як загальний залишок заборгованості за наданим кредитом, а тому на позивача покладено обов`язок довести склад і розмір цієї заборгованості. Подібний підхід до перевірки заявленого банком розміру тіла кредиту застосований Верховним Судом у постанові від 22 листопада 2023 року у справі № 619/1384/21 (провадження № 61-8064св23).
Разом із тим підписана ОСОБА_1 анкета-заява містить погоджену процентну ставку 3,1% на місяць, або 37,2% річних.
Однак простого виключення із заборгованості всіх нарахованих банком процентів недостатньо. Після кожного нарахування банк відображав проценти як погашені за рахунок кредитного ліміту та включав їх до поточної заборгованості за тілом кредиту. Внаслідок цього наступні проценти обчислювалися з урахуванням процентів, нарахованих у попередніх періодах. Водночас право банку на проценти за погодженою ставкою 3,1% на місяць підтверджується підписаною анкетою-заявою.
З огляду на це колегія суддів здійснює послідовний перерахунок кожного процентного нарахування. Для цього із тіла кредиту, зазначеного банком перед відповідним нарахуванням, виключається загальна сума процентів, нарахованих банком у попередніх періодах та включених до тіла кредиту. Отримана сума є розрахунковою базою. Проценти, нараховані банком за відповідний період, зменшуються пропорційно до частки розрахункової бази в зазначеному банком тілі кредиту. Перераховані проценти обліковуються окремо і надалі до тіла кредиту не додаються.
Перерахунок процентів за кожне їх нарахування здійснюється за формулою:
ПР = ПБ х ((ТБ – ЗП) ? ТБ),
де ПР - перераховані проценти; 
ПБ - проценти, нараховані банком за відповідний період; 
ТБ - тіло кредиту, зазначене банком перед відповідним нарахуванням; 
ЗП - загальна сума процентів, нарахованих банком у попередніх періодах та включених до тіла кредиту.
За перше нарахування, проведене 28 лютого 2023 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 9 864 гривні 56 копійок. Оскільки раніше нарахованих процентів не було, розрахункова база дорівнює зазначеному банком тілу кредиту. Перераховані проценти становлять 277 гривень 00 копійок: 277,00 х 100% = 277,00.
За друге нарахування, проведене 30 червня 2023 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 49 920 гривень 34 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 277 гривень 00 копійок. Розрахункова база становить 49 643 гривні 34 копійки (49 920,34 – 277,00), або 99,4451% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 2 080 гривень 59 копійок: 2 092,20 х 99,4451% = 2 080,59.
За третє нарахування, проведене 31 липня 2023 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 49 728 гривень 41 копійка, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 2 369 гривень 20 копійок. Розрахункова база становить 47 359 гривень 21 копійка (49 728,41 – 2 369,20), або 95,2357% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 480 гривень 90 копійок: 1 554,98 х 95,2357% = 1 480,90.
За четверте нарахування, проведене 31 серпня 2023 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 49 778 гривень 64 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 3 924 гривні 18 копійок. Розрахункова база становить 45 854 гривні 46 копійок (49 778,64 – 3 924,18), або 92,1167% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 436 гривень 66 копійок: 1 559,61 х 92,1167% = 1 436,66.
За п`яте нарахування, проведене 30 вересня 2023 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 49 882 гривні 26 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 5 483 гривні 79 копійок. Розрахункова база становить 44 398 гривень 47 копійок (49 882,26 – 5 483,79), або 89,0065% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 358 гривень 64 копійки: 1 526,45 х 89,0065% = 1 358,64.
За шосте нарахування, проведене 31 жовтня 2023 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 50 377 гривень 55 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 7 010 гривень 24 копійки. Розрахункова база становить 43 367 гривень 31 копійка (50 377,55 – 7 010,24), або 86,0846% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 376 гривень 79 копійок: 1 599,35 х 86,0846% = 1 376,79.
За сьоме нарахування, проведене 30 листопада 2023 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 52 230 гривень 74 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 8 609 гривень 59 копійок. Розрахункова база становить 43 621 гривня 15 копійок (52 230,74 – 8 609,59), або 83,5162% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 321 гривня 08 копійок: 1 581,83 х 83,5162% = 1 321,08.
За восьме нарахування, проведене 31 грудня 2023 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 49 624 гривні 52 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 10 191 гривня 42 копійки. Розрахункова база становить 39 433 гривні 10 копійок (49 624,52 – 10 191,42), або 79,4629% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 273 гривні 74 копійки: 1 602,93 х 79,4629% = 1 273,74.
За дев`яте нарахування, проведене 31 січня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 49 937 гривень 66 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 11 794 гривні 35 копійок. Розрахункова база становить 38 143 гривні 31 копійка (49 937,66 – 11 794,35), або 76,3819% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 203 гривні 83 копійки: 1 576,07 х 76,3819% = 1 203,83.
За десяте нарахування, проведене 29 лютого 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 53 005 гривень 22 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 13 370 гривень 42 копійки. Розрахункова база становить 39 634 гривні 80 копійок (53 005,22 – 13 370,42), або 74,7753% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 115 гривень 11 копійок: 1 491,28 х 74,7753% = 1 115,11.
За одинадцяте нарахування, проведене 31 березня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 47 950 гривень 60 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 14 861 гривня 70 копійок. Розрахункова база становить 33 088 гривень 90 копійок (47 950,60 – 14 861,70), або 69,0062% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 169 гривень 97 копійок: 1 695,45 х 69,0062% = 1 169,97.
За дванадцяте нарахування, проведене 30 квітня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 54 158 гривень 13 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 16 557 гривень 15 копійок. Розрахункова база становить 37 600 гривень 98 копійок (54 158,13 – 16 557,15), або 69,4281% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 105 гривень 09 копійок: 1 591,70 х 69,4281% = 1 105,09.
За тринадцяте нарахування, проведене 31 травня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 59 756 гривень 88 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 18 148 гривень 85 копійок. Розрахункова база становить 41 608 гривень 03 копійки (59 756,88 – 18 148,85), або 69,6289% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 318 гривень 19 копійок: 1 893,17 х 69,6289% = 1 318,19.
За чотирнадцяте нарахування, проведене 30 червня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 65 344 гривні 23 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 20 042 гривні 02 копійки. Розрахункова база становить 45 302 гривні 21 копійка (65 344,23 – 20 042,02), або 69,3286% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 373 гривні 45 копійок: 1 981,08 х 69,3286% = 1 373,45.
За п`ятнадцяте нарахування, проведене 31 липня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 70 870 гривень 40 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 22 023 гривні 10 копійок. Розрахункова база становить 48 847 гривень 30 копійок (70 870,40 – 22 023,10), або 68,9248% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 532 гривні 70 копійок: 2 223,73 х 68,9248% = 1 532,70.
За шістнадцяте нарахування, проведене 31 серпня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 76 474 гривні 23 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 24 246 гривень 83 копійки. Розрахункова база становить 52 227 гривень 40 копійок (76 474,23 – 24 246,83), або 68,2941% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 596 гривень 85 копійок: 2 338,20 х 68,2941% = 1 596,85.
За сімнадцяте нарахування, проведене 30 вересня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 81 942 гривні 53 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 26 585 гривень 03 копійки. Розрахункова база становить 55 357 гривень 50 копійок (81 942,53 – 26 585,03), або 67,5565% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 626 гривень 33 копійки: 2 407,37 х 67,5565% = 1 626,33.
За вісімнадцяте нарахування, проведене 31 жовтня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 87 280 гривень 00 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 28 992 гривні 40 копійок. Розрахункова база становить 58 287 гривень 60 копійок (87 280,00 – 28 992,40), або 66,7823% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 771 гривня 25 копійок: 2 652,27 х 66,7823% = 1 771,25.
За дев`ятнадцяте нарахування, проведене 30 листопада 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 91 162 гривні 37 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 31 644 гривні 67 копійок. Розрахункова база становить 59 517 гривень 70 копійок (91 162,37 – 31 644,67), або 65,2876% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 774 гривні 53 копійки: 2 718,02 х 65,2876% = 1 774,53.
За двадцяте нарахування, проведене 31 грудня 2024 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 94 410 гривень 49 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 34 362 гривні 69 копійок. Розрахункова база становить 60 047 гривень 80 копійок (94 410,49 – 34 362,69), або 63,6029% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 850 гривень 42 копійки: 2 909,34 х 63,6029% = 1 850,42.
За двадцять перше нарахування, проведене 31 січня 2025 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 99 473 гривні 93 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 37 272 гривні 03 копійки. Розрахункова база становить 62 201 гривня 90 копійок (99 473,93 – 37 272,03), або 62,5309% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 904 гривні 13 копійок: 3 045,10 х 62,5309% = 1 904,13.
За двадцять друге нарахування, проведене 28 лютого 2025 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 104 373 гривні 13 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 40 317 гривень 13 копійок. Розрахункова база становить 64 056 гривень 00 копійок (104 373,13 – 40 317,13), або 61,3721% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 772 гривні 54 копійки: 2 888,18 х 61,3721% = 1 772,54.
За двадцять третє нарахування, проведене 31 березня 2025 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 109 015 гривень 37 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 43 205 гривень 31 копійка. Розрахункова база становить 65 810 гривень 06 копійок (109 015,37 – 43 205,31), або 60,3677% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 2 020 гривень 66 копійок: 3 347,26 х 60,3677% = 2 020,66.
За двадцять четверте нарахування, проведене 30 квітня 2025 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 113 535 гривень 78 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 46 552 гривні 57 копійок. Розрахункова база становить 66 983 гривні 21 копійка (113 535,78 – 46 552,57), або 58,9974% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 1 992 гривні 04 копійки: 3 376,48 х 58,9974% = 1 992,04.
За двадцять п`яте нарахування, проведене 31 травня 2025 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 117 943 гривні 66 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 49 929 гривень 05 копійок. Розрахункова база становить 68 014 гривень 61 копійка (117 943,66 – 49 929,05), або 57,6670% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 2 174 гривні 02 копійки: 3 769,95 х 57,6670% = 2 174,02.
За двадцять шосте нарахування, проведене 30 червня 2025 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 119 232 гривні 58 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 53 699 гривень 00 копійок. Розрахункова база становить 65 533 гривні 58 копійок (119 232,58 – 53 699,00), або 54,9628% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 2 138 гривень 86 копійок: 3 891,46 х 54,9628% = 2 138,86.
За двадцять сьоме нарахування, проведене 31 липня 2025 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 120 064 гривні 37 копійок, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 57 590 гривень 46 копійок. Розрахункова база становить 62 473 гривні 91 копійка (120 064,37 – 57 590,46), або 52,0337% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 2 196 гривень 47 копійок: 4 221,25 х 52,0337% = 2 196,47.
За двадцять восьме нарахування, проведене 31 серпня 2025 року, тіло кредиту, зазначене банком, становило 120 854 гривні 44 копійки, а загальна сума раніше нарахованих процентів - 61 811 гривень 71 копійка. Розрахункова база становить 59 042 гривні 73 копійки (120 854,44 – 61 811,71), або 48,8544% від зазначеного банком тіла кредиту. Перераховані проценти становлять 2 158 гривень 61 копійка: 4 418,46 х 48,8544% = 2 158,61.
Загальна сума процентів, включених банком до тіла кредиту, становить 66 230 гривень 17 копійок. Після їх виключення із зазначеного банком тіла кредиту в сумі 148 969 гривень 53 копійки заборгованість за тілом кредиту становить 82 739 гривень 36 копійок: 148 969,53 – 66 230,17 = 82 739,36.
Загальна сума перерахованих процентів за погодженою ставкою 3,1% на місяць без їх подальшого погашення за рахунок кредитного ліміту становить 44 400 гривень 45 копійок.
Отже, за результатами проведеного апеляційним судом розрахунку, заборгованість за тілом кредиту та процентами становить 127 139 гривень 81 копійку: 82 739,36 + 44 400,45 = 127 139,81. Такий розрахунок не виходить за межі заявлених позовних вимог, оскільки визначає належний розмір процентів, які позивач уже включив до заявленого ним загального залишку заборгованості.
Щодо пені
В частині відмови у стягненні пені у сумі 6 213 гривень 03 копійки рішення суду першої інстанції відповідає вимогам закону.
Пунктом 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України встановлено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. За змістом цього ж пункту неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Оскільки заявлена банком пеня нарахована у період дії воєнного стану за прострочення виконання кредитного зобов`язання, підстав для її стягнення немає.
Отже, колегія суддів дійшла висновку, що заборгованість ОСОБА_1 за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 06 травня 2020 року, яка підлягає стягненню, становить 127 139 гривень 81 копійку, з яких 82 739 гривень 36 копійок - заборгованість за тілом кредиту, 44 400 гривень 45 копійок - заборгованість за процентами.
Щодо доказового значення банківської виписки та розрахунку
Доводи апеляційної скарги про те, що банківська виписка не може бути належним доказом руху коштів та використання кредиту, є необґрунтованими.
У постанові від 18 травня 2026 року у справі № 727/701/25 Верховний Суд зазначив, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами, які підтверджують рух коштів за конкретним рахунком та виконані протягом операційного дня операції. Аналогічний висновок Верховний Суд застосував у постанові від 30 червня 2026 року у справі № 225/3645/20.
Отже, відсутність окремих меморіальних ордерів не дає підстав не брати до уваги виписку за рахунком. Разом з тим наявність виписки та розрахунку не звільняє суд від обов`язку перевірити склад заявленої заборгованості, правову підставу кожного виду нарахувань та відповідність таких нарахувань погодженим сторонами умовам договору.
Щодо доводів сторін про переведення кредиту у форму «на вимогу»
За змістом частини четвертої статті 16 Закону України «Про споживче кредитування» у разі затримання споживачем сплати частини споживчого кредиту та/або процентів щонайменше на один календарний місяць кредитодавець має право вимагати повернення споживчого кредиту, строк виплати якого ще не настав, у повному обсязі, якщо таке право передбачене договором про споживчий кредит. Кредитодавець зобов`язаний у письмовій формі повідомити споживача про таку затримку із зазначенням дій, необхідних для усунення порушення, та строку, протягом якого вони мають бути здійснені. Якщо кредитодавець вимагає здійснення платежів, строк сплати яких не настав, або повернення споживчого кредиту, такі платежі або повернення кредиту здійснюються споживачем протягом 30 календарних днів з дня одержання від кредитодавця повідомлення про таку вимогу. Якщо протягом цього періоду споживач усуне порушення умов договору, вимога кредитодавця втрачає чинність.
АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» обґрунтовує настання строку повернення всієї заборгованості пунктами 5.16-5.19 Умов та push-повідомленням від 27 листопада 2025 року. За наведеними банком Умовами після істотного порушення клієнту спочатку направляється повідомлення про порушення, а якщо порушення не усунуто - окрема вимога про повне повернення всієї суми заборгованості.
Однак пункти 5.16-5.19 містяться в Умовах, які ОСОБА_1 не підписані. Як уже зазначено вище, банк не довів її приєднання саме до тієї редакції Умов, на яку посилається. 
Разом з тим наведені обставини не означають, що банк позбавлений права вимагати повернення фактично отриманих і неповернутих кредитних коштів. Підписана ОСОБА_1 анкета-заява не містить конкретного кінцевого строку повернення кредиту та не встановлює строків здійснення періодичних платежів.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 зазначено, що коли підписана сторонами анкета-заява не містить строку повернення кредиту, але фактично отримані та використані позичальником кошти добровільно не повернуті, кредитор з урахуванням частини другої статті 530 ЦК України вправі вимагати захисту свого права через суд шляхом стягнення фактично отриманої суми кредитних коштів.
У постанові від 18 травня 2022 року у справі № 697/302/20 Верховний Суд у спорі щодо договору «Monobank» виходив із того, що за відсутності у підписаній анкеті строків здійснення періодичних платежів фактично отримані та неповернуті кредитні кошти підлягають поверненню.
Отже, недоведеність належного переведення кредиту у форму «на вимогу» не є підставою для відмови у стягненні фактично отриманих і неповернутих кредитних коштів. 
Щодо розподілу судових витрат
Відповідно до частини першої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з вимогами частин першої, тринадцятої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
За подання в електронній формі позовної заяви у цій справі АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» сплачено судовий збір у сумі 2 662 гривні 40 копійок, що підтверджується платіжною інструкцією № CF_133634 від 26 січня 2026 року.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, колегія суддів враховує також судовий збір, сплачений відповідачкою за подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки такий судовий збір є судовими витратами, понесеними стороною у межах цієї справи, та підлягає розподілу залежно від кінцевого результату вирішення спору.
Аналогічний підхід застосований Верховним Судом у додатковій постанові від 05 листопада 2025 року у справі № 362/7978/23 (провадження № 61-15668св24), якою до складу судових витрат, що підлягали відшкодуванню за результатами розгляду справи, включено також судовий збір за подання заяви про перегляд заочного рішення.
Відповідно до підпункту 4 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою заяви про перегляд заочного рішення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Частиною третьою статті 4 цього Закону передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, за подання в електронній формі заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 мала сплатити судовий збір у сумі 532 гривні 48 копійок (3 328 х 0,2 х 0,8). Натомість згідно з платіжною інструкцією № 9117-2564-6938-5162 від 19 червня 2026 року нею сплачено 665 гривень 60 копійок, тобто на 133 гривні 12 копійок більше встановленого законом розміру.
Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, від розміру оспорюваної суми.
Оскільки ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви у цій справі, становила 3 328 гривень, а апеляційну скаргу подано в електронній формі, ОСОБА_1 мала сплатити судовий збір у сумі 3 993 гривні 60 копійок (3 328 х 150 % х 0,8). Водночас згідно з платіжною інструкцією № 9680-866-5265-4253 від 29 липня 2026 року нею сплачено 3 994 гривні, тобто на 40 копійок більше встановленого законом розміру.
Як вбачається з мотивувальної частини цієї постанови, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» на 81,93% (127 139,81 / 155 182,56 х 100).
З урахуванням викладеного з ОСОБА_1 на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» пропорційно до задоволених позовних вимог підлягає стягненню судовий збір, сплачений при поданні позову, у сумі 2 181 гривня 30 копійок (2 662,40 х 81,93%).
Оскільки судовий збір, сплачений відповідачкою за подання заяви про перегляд заочного рішення, також належить до судових витрат у цій справі та підлягає розподілу відповідно до кінцевого результату її розгляду, з АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» на користь ОСОБА_1 пропорційно до відхилених позовних вимог підлягає стягненню 96 гривень 22 копійки судового збору за подання заяви про перегляд заочного рішення (532,48 х 18,07%) та 721 гривня 64 копійки судового збору за подання апеляційної скарги (3 993,60 х 18,07%), а всього 817 гривень 86 копійок.
Відповідно до частини десятої статті 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.
За правилами частини десятої статті 141 ЦПК України з ОСОБА_1 на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» слід стягнути 1 363 гривні 44 копійки (2 181,30 - 817,86) в рахунок відшкодування судових витрат у виді судового збору.
Колегія суддів звертає увагу ОСОБА_1 на те, що вона не позбавлена права звернутися до суду із клопотанням про повернення надмірно сплаченого судового збору відповідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України «Про судовий збір».
Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги
За змістом пункту 2 частини першої статті 374, пункту 4 частини першої статті 376 ЦПК України суд апеляційної інстанції має право змінити судове рішення, зокрема, у разі неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права.
Враховуючи наведене вище, заочне рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 08 червня 2026 року ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права, а тому його мотивувальну частину слід змінити відповідно до змісту цієї постанови.
Також підлягає зміні резолютивна частина рішення суду шляхом викладення її в наступній редакції:
«Позов АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 06 травня 2020 року у розмірі 127 139 гривень 81 копійку, з яких 82 739 гривень 36 копійок - заборгованість за тілом кредиту, 44 400 гривень 45 копійок - заборгованість за процентами.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити».
Керуючись статтями 141, 367, 368, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, Чернівецький апеляційний суд
УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Змінити мотивувальну частину заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 08 червня 2026 року відповідно до змісту цієї постанови.
Змінити резолютивну частину заочного рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 08 червня 2026 року, виклавши її в наступній редакції:
«Позов Акціонерного Товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного Товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 06 травня 2020 року у розмірі 127 139 гривень 81 копійку, з яких 82 739 гривень 36 копійок - заборгованість за тілом кредиту, 44 400 гривень 45 копійок - заборгованість за процентами.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити».
Змінити розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи в судах першої та апеляційної інстанцій.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного Товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1 363 гривні 44 копійки.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.
Постанова суду апеляційної інстанції касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.
Повна постанова складена 01 вересня 2026 року.
Суддя-доповідач       Олександр ОДИНАК

Судді:        Мирослава КУЛЯНДА

Ірина ЛИТВИНЮК