Окрема думка
судді Верховного Суду у Касаційному цивільному судіПророка В. В.

справа № 756/1581/25 (провадження № 61-7044св26)
14 вересня 2026 року
м. Київ

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Калараша А. А. (судді-доповідача), Петрова Є. В., Пророка В. В.,
розглянувши на стадії попереднього розгляду в порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду міста Києва від 28 липня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 22 квітня 2026 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори про визнання недійсним свідоцтв про право на спадщину, ухвалою від 14 вересня 2026 року призначив їїдо судового розгляду колегією у складі п'яти суддів у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Водночас з рішенням колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не можу погодитися, оскільки справи мають розглядатись колегіями суддів у складі п'яти суддів у виключних випадках, а не у всіх випадках, коли виникають сумніви у можливості застосувати у справі частини третю або четверту статті 401 ЦПК України. Більш докладна мотивація цього висновку міститься у моїх окремих думках з цього питання у інших справах (дивитись, наприклад, справи № 333/2304/18 (провадження № 61-7003 св 22), № 712/9928/20 (провадження № 61-7066 св 22), № 466/9872/21 (провадження № 61-8240 св 22), № 621/3475/19 (провадження № 61-8186 св 22), № 757/65151/21 (провадження № 61-6791 св 22), № 365/159/20 (провадження № 61-8453 св 22), № 504/158/22 (провадження № 61-9600 св 22) тощо). 

Крім того, частина перша статті 402 ЦПК України чітко визначає, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 ЦПК України. І лише у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі. У зв`язку з цим вказівка у резолютивній частині зазначеної ухвали Верховного Суду від 14 вересня 2026 року з приводу оприлюднення на офіційному веб-порталі судової влади України інформації про дату розгляду справи здатна вводити учасників справи в оману щодо необхідності їх участі та надання пояснень у справі, а розгляд справи у передбаченому порядку спрощеного (письмового) позовного провадження без їх участі викликати в них сумніви щодо їх доступу до правосуддя. Крім того, посилання у цьому контексті на частину першу статті 8 ЦПК України є невиправданим, оскільки ігнорує специфіку касаційного розгляду, встановлену у статті 402 ЦПК України, а також вступає у суперечність із зазначеною резолютивною частиною, яка передбачає інформування про дату розгляду справи, але не про час і місце.

З огляду на викладене вважаю, що:

а) колегія суддів дійшла помилкового висновку про необхідність призначення справи № 756/1581/25 (провадження № 61-7044св26) до судового розгляду колегією у складі п'яти суддів;

б) суперечить змісту статті 402 ЦПК України резолютивна частина: «Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України».

Суддя В. В. Пророк