печерський районний суд міста києва
Справа № 757/54378/25-ц 
Пр. № 2-6093/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 квітня 2026 року Печерський районний суд м. Києва в складі:
головуючого:    судді Григоренко І.В.,
при секретарі:   Зінченко І.І.,
за участю:
представника позивача:  не з`явився,
відповідача:    не з`явився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, 

ВСТАНОВИВ:
Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - позивач, КП «Київтеплоенерго») звернулося до Печерського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі - відповідач, ОСОБА_1 ), в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 52 574, 94 грн., яка складається із: 
-заборгованості за спожиті до 01.05.2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 4 544, 68 грн.; інфляційної складової боргу у розмірі 781,68 грн.; трьох відсотків річних у розмірі 227,11 грн.; 
-заборгованості за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 10 881,44 грн.; інфляційної складової боргу у розмірі 1 860,73 грн.; трьох відсотків річних у розмірі 489,22 грн.; 
-заборгованості за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання теплової енергії у розмірі 25 993,55 грн.; інфляційної складової боргу у розмірі 3 545,14 грн.; трьох відсотків річних у розмірі 1 059,42 грн.; пені у розмірі 1 288,96 грн.; 
-заборгованості з плати за абонентське обслуговування послуг з постачання теплової енергії у розмірі 1 596,91 грн.; 
-заборгованості за обслуговування вузла комерційного обліку централізованого опалення у розмірі 366,10 грн. 
та судові витрати у розмірі 3 028,00 грн.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що з 01.05.2018 року КП «Київтеплоенерго» є виконавцем послуг, а саме, з 01.05.2018 до 31.10.2021 є виконавцем послуг з централізованого опалення та з 01.11.2021 є виконавцем послуг з постачання теплової енергії та з постачання гарячої води (послуги ТЕ/ПГВ). На виконання вимог законодавства КП «Київтеплоенерго» опублікувало в газеті «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085) типовий договір про надання послуг з ОЦІВ, та пізніше як виконавець послуг з ТЕ/ПГВ, оприлюднило на веб-сайті КП «Київтеплоенерго» типовий індивідуальний договір про надання послуг з постачання теплової енергії. ОСОБА_1 є споживачем послуг централізованого опалення, а також з постачання теплової енергії будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який в цілому під`єднаний до мереж тепло- та водопостачання, отже, як наслідок, квартира за зазначеною адресою під`єднана до внутрішньо-будинкової системи тепло- та водопостачання. Відтак, відповідач є споживачем послуг з ЦО/ЦПГВ, а з 01.11.2021 споживачами послуг з ТЕ/ПГВ. Проте, відповідач у порушення вимог законодавства у сфері комунальних послуг, своєчасно не сплачував за спожиті послуги з ЦО/ПГВ та з ТЕ/ПГВ, в результаті чого у останнього утворилась заборгованість, яка станом на 30.09.2025 складає 38 778, 00 грн. а саме: заборгованість за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 10 881,44 грн.; заборгованість за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання теплової енергії у розмірі 25 993,55 грн. Також, відповідно до ст. 14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017, плата виконавцю за індивідуальним договором про надання послуги з ТЕ/ПГВ включає в себе також й плату за абонентське обслуговування. Таким чином, за період до 31.10.2021 заборгованість за обслуговування вузла комерційного обліку централізованого опалення у розмірі 366,10 грн.; за період з 01.11.2021 заборгованість зі сплати за абонентське обслуговування послуг з постачання теплової енергії у розмірі 1 596,91 грн.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.11.2025 року, справу розподілено судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В.
На виконання ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом було зроблено запит до Єдиного державного демографічного реєстру та до органу реєстрації місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача та отримано відповідь № 140052913 від 06.11.2025 року щодо місця реєстрації відповідача.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.11.2025 року в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відкрито провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 05.02.2026 року.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.02.2026 року, у зв`язку із неявкою відповідача, згідно ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 21.04.2026 року.
21.04.2026 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - Хахановського А.В. надійшла заява в якій останній просив розглядати справу за його відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує. 
В судове засідання 21.04.2026 року учасники справи не з`явились, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, представник позивача у заяві від 21.04.2026 просив розглядати справу за його відсутності, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчить направлення останньому судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу місця реєстрації відповідача, проте, конверт повернувся на адресу суду з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою».
Як визначено у ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають електронного кабінету, за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому суду адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає, не перебуває або не знаходиться. Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи. Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Отже, оскільки судова повістка була направлена відповідачу на адресу місця реєстрації останнього, проте, конверт повернувся із відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою», а відповідач про зміну адреси суд не повідомляв, то суд вважає, що судова повістка відповідачу вручена.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Частиною 1 ст. 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Як визначено у ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Керуючись ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, проте не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, відзив відповідач не подав, а представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, про що зазначено у заяві від 21.04.2026. 
Дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Суд встановив, що ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Реєстру територіальні громади м Києва (а.с. 5).
КП «Київтеплоенерго», є правонаступником ПАТ «Київенерго», визначено обов`язковим виконавцем послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання для житлових будинків комунальної форми власності згідно Закону України № 1198-VІІ від 10.04.2014 року «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» з 01.08.2018 року.
Відповідно до ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), власність зобов`язує.
За приписами ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Тобто, ця стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести усі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна, в тому числі, з оплати комунальних та інших наданих йому послуг, незалежно від того, чи користується він ними безпосередньо чи ні. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому прав володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку з утримання належного йому на праві власності майна може створювати небезпеку для третіх осіб.
За розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 № 591 КП «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам.
Відтак з 01.05.2018 року надання послуг з постачання теплової енергії здійснює КП «Київтеплоенерго».
Правовідносини у сфері надання послуг з ЦО/ЦІГВ регулювались Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 № 1875-IV та Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими Постановою КМУ від 21.07.2005 року № 630 (далі - Правила 630).
Правовідносини у сфері надання послуг з ТЕ/ПГВ між постачальною організацією та споживачем (фізичною особою), починаючи з 01.11.2021 року, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII, Постановою КМУ від 11.12.2010 № 1182 «Про затвердження Правил надання послуги з постачання гарячої води та типових договорів про надання послуг з постачання гарячої води» (далі - Постанова КМУ від 11.12.2019 №?1182) та Постановою КМУ від 21.08.2019 №?830 «Про затвердження Правил надання послуг з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуг з постачання теплової енергії» (далі - Постанова КМУ від 21.08.2019 року №?830).
Відповідно до п. 8 Правил, послуги надаються споживачеві згідно з договором, що оформляється на основі договору про надання послуг з центрального опалення та постачання гарячої води.
Згідно із ч. 7 статті 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 року, договір про надання послуг з центрального опалення, послуг з центрального постачання холодної води, послуг з центрального постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання.
На виконання вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 року КП «Київтеплоенерго» підготовлено та опубліковано договір про надання послуг та централізованого опалення та постачання гарячої води в газеті «Хрещатик» від 28.03.2018 року № 34 (5085). Зміст зазначеного договору відповідає змісту типового договору, затвердженого Правилами. Такі договори є договорами приєднання, а може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови.
Відповідно до норм ЦК України встановлено, якщо особа вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, то договір вважається укладеним.
Підключення будинку до мереж централізованого опалення та/або постачання гарячої води свідчить про надання послуг позивачем.
Відповідач від мереж централізованого опалення та/або постачання гарячої води у встановленому чинним законодавством порядку не відмовлялась (не відключалась). Отже, виникнення цивільних прав та обов`язків підтверджується діями сторін: постачальник надає послуги з централізованого опалення та постачає гарячу воду, надсилає споживачу платіжні документи (рахунки) на оплату послуг, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків.
Як визначено у ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 року, п. п. 18, 20, 30 Правил, споживач зобов`язаний оплачувати комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо). Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим.
Згідно з п. 21 Правил, у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання, з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалювальної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та додатково за перевищення розрахункової потужності приладів опалення (радіаторів) згідно з законодавством.
Відповідно до п. 30 Правил, споживач зобов`язаний: 1) оплачувати послуги в установлені договором строки; 2) забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору; 3) дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; 4) забезпечувати цілісність квартирних засобів обліку та не втручатися в їх роботу; 5) у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі; 6) виконувати інші обов`язки відповідно до законодавства.
Згідно із п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Статтею 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно із ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
Оскільки відповідач від послуг з ЦО/ЦПГВ, а з 01.11.2021 від послуг з ТЕ/ПГВ у встановленому чинним законодавством порядку не відмовлявся, то ОСОБА_1 є споживачем послуг з централізованого опалення та постачання теплової енергії за адресою: АДРЕСА_1 , які надає позивач.
Відповідач одержує житлово-комунальні послуги, проте, за них не сплачує в установленому законом порядку. Згідно з розрахунками заборгованості, наданими позивачем, у зв`язку з несплатою відповідачем у повному обсязі грошових коштів за житлово-комунальні послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води, постачання теплової енергії та послуги з постачання гарячої води у відповідача утворилась заборгованість за житлово-комунальні послуги, яка складається із
заборгованості за спожиті з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 10 881,44 грн.; заборгованості за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання теплової енергії у розмірі 25 993,55 грн. (а.с.12-18)
Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Як визначено у ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідачем не надано належних, достатніх та допустимих доказів на підтвердження не одержання послуг від позивача, як і не надано доказів їх оплати. 
За таких обставин, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за надані послуги у розмірі 36 874,99 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Оскільки відповідач прострочив виконання грошового зобов`язання, то позивач також просить стягнути три проценти річних та індекс інфляції, які за період з 01.05.2018 по 31.10.2021 інфляційна складова боргу становить 1 860,73 грн. та три відсотки річних у розмірі 489,22 грн.; за період з 01.11.2021 інфляційна складова боргу становить 3 545,14 грн. та три відсотки річних у розмірі 1 059,42 грн., що є обґрунтованим. (а.с. 6-11)
Крім того, відповідно до статті 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу. Нарахування пені починається з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку внесення плати за житлово-комунальні послуги.
Згідно з розрахунком заборгованості, наданими позивачем, за невчасну сплату послуг, спожитих з 01.11.2021 пеня становить 1 288,96 грн. (а.с. 8-9).
Перевіривши наданий позивачем розрахунок пені, суд з ним погоджується, відтак, позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню. 
Відповідно до ст. 14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017, плата виконавцю за індивідуальним договором про надання послуги з ТЕ/ПГВ включає в себе також й плату за абонентське обслуговування.
Згідно з розрахунками заборгованості, у відповідача наявна також заборгованість з плати за абонентське обслуговування послуг з постачання теплової енергії у розмірі 1 596,91 грн.; заборгованість за обслуговування вузла комерційного обліку централізованого опалення у розмірі 366,10 грн. 
За таких обставин, позовні вимоги КП «Київтеплоенерго» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з оплати за абонентське обслуговування послуг та за обслуговування вузла комерційного обліку є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Як визначено у ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Так, позивачем понесені в якості судових витрат витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 028,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 6269 від 23.10.2025 року. Відповідачем не надано належних доказів на підтвердження понесення судових витрат.
Оскільки, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 3 028,00 грн. у відшкодування витрат по сплаті судового збору.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 1, 7, 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. ст. 10, 24 Житлового кодексу України, Правилами користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, ст. ст. 11, 319, 322, 509, 525, 526, 625, 629 Цивільного кодексу України, ст. ст. 3, 4, 12, 13, 19, 76-81, 133-141, 259, 263-265, 273, 274-279, 280-283, 353, 354, 355, п.п. 15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» заборгованість за спожиті заборгованості за спожиті до 01.05.2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 4 544, 68 грн.; інфляційної складової боргу у розмірі 781,68 грн.; трьох відсотків річних у розмірі 227,11 грн.; з 01.05.2018 по 31.10.2021 послуги з централізованого опалення у розмірі 10 881 (десять тисяч вісімсот вісімдесят одна) грн. 44 коп.; інфляційну складову боргу у розмірі 1 860 (одна тисяча вісімсот шістдесят) грн. 73 коп.; три відсотки річних у розмірі 489 (чотириста вісімдесят дев?ять) грн. 22 коп.; заборгованість за спожиті з 01.11.2021 послуги з постачання теплової енергії у розмірі 25 993 (двадцять п?ять тисяч дев?ятсот дев?яносто три) грн. 55 коп.; інфляційну складову боргу у розмірі 3 545 (три тисячі п?ятсот сорок п?ять) грн. 14 коп.; три відсотки річних у розмірі 1 059 (одна тисяча п?ятдесят дев?ять) грн. 42 коп.; пеню у розмірі 1 288,96 грн.; заборгованість з плати за абонентське обслуговування послуг з постачання теплової енергії у розмірі 1 596 (одна тисяча п?ятсот дев?яносто шість) грн. 91 коп.; заборгованість за обслуговування вузла комерційного обліку централізованого опалення у розмірі 366 (триста шістдесят шість) грн.10 коп. 
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» 3 028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп. у відшкодування судових витрат.
Позивач: Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», адреса: 01001, м. Київ, пл. Івана Франка, буд. 5, код ЄДРПОУ 40538421.
Відповідач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст судового рішення складено та підписано 21.04.2026 року.

Суддя І.В. Григоренко