Справа № 369/9426/26
Провадження № 2/369/12745/26
РІШЕННЯ
Іменем України

21.07.2026 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді    Дубас Т.В.,
при секретарі     Ведмеденко Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, 

У С Т А Н О В И В :

У травні 2026 року ОСОБА_1 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із вищевказаним позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 який зареєстрований 14 квітня 2022 року Галицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), актовий запис №265, свідоцтво про одруження Серія НОМЕР_1 від 14 квітня 2022 року, мотивуючи тим, що відносини в сім`ї не склалися, сторони фактично припинили подружні відносини, та проживають окремо.
Від спільного подружнього життя сторони мають дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04.06.2026 року у справі відкрито провадження та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали на подання відзиву та заперечень щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження.
Позивач в судове засідання не з`явився. При цьому, представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Гречка П.П. подав до суду заяву, згідно з якою, просив суд проводити судовий розгляд справи за відсутності позивача та його представника, де також вказав, що позов підтримують в повному обсязі та просять його задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явилася. При цьому, представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Натина А.О., надіслав до суду клопотання, згідно з яким, просив суд розгляд справи провести за відсутності відповідача та її представника, задовольнити позовні вимоги та повернути відповідачу дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».
Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дійшов наступного висновку.
Так, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про одруження Серія НОМЕР_1 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 14 квітня 2022 року уклали шлюб, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис №265.
Після реєстрації шлюбу ОСОБА_5 змінила прізвище на « ОСОБА_6 ».
Від спільного подружнього життя сторони мають дитину: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
При цьому, сторони не підтримують шлюбні стосунки та не ведуть спільного господарства.Правом на надання строку на примирення сторони не виявили бажання скористатися.Сім`ю зберегти неможливо.
Відповідно до частини другої статті 3 СК України сім"ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
За визначенням поняття шлюбу, наведеним у частині першій статті 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.
Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу (ч. ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного кодексу України далі СК).
Статтею 24 СК України закріплено один із головних принципів шлюбу його добровільність. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Як слідує з положень статті 51 Конституції України, добровільність шлюбу відноситься до основних прав і свобод людини і громадянина.
Відповідно до ст. 109 СК України шлюб розривається судом, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їх права.
Відповідно до вимог статті 112 СК України, якою визначено підстави для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд вважає, що на даний час спільне проживання сторін стало не можливим і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тобто фактично шлюб не існує, а тому його слід розірвати, що не позбавляє сторін права повторно зареєструвати шлюб після усунення обставин, що були підставою для його розірвання.
Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (ч. 1 ст. 113 СК).
Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Суд вважає за необхідне роз`яснити, що згідно абзацу 2 ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 4, 12,258, 259, 264, 265, 268, Цивільного процесуального кодексу України,
У Х В А Л И В :
Позов задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , що зареєстрований 14 квітня 2022 року Галицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), актовий запис №265, свідоцтво про одруження НОМЕР_1 - розірвати.
Після розірвання шлюбу  ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відновити прізвище - " ОСОБА_4 ".
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя           Тетяна ДУБАС