Справа № 515/1522/26
Провадження № 3/515/2307/26

Татарбунарський районний суд Одеської області 
ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 вересня 2026 року м. Татарбунари
Суддя Татарбунарського районного суду Одеської області Дем`янова О.А., розглянувши матеріали, які надійшли від відділення поліції № 2 Білгород-Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працевлаштованого, паспорт № НОМЕР_1 , виданий 30.04.2024 року, орган, що видав 5146, рнокпп НОМЕР_2 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),
В С Т А Н О В И В:
25 липня 2026 року о 20.30 год. ОСОБА_1 , перебуваючи в АДРЕСА_2 , неодноразово висловлювався словами нецензурного змісту на адресу ОСОБА_2 , чим вчинив дрібне хуліганство, порушивши громадський порядок та спокій громадян.
Своїми діями ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до суду повернувся поштовий конверт з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». 
Причини неявки суду невідомі, клопотань або заперечень на адресу суду ОСОБА_1 не надав. 
Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «Відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки (постанова Верховного Суду від 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18).
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, та належним чином повідомлена по час і місце розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року).
Отже, особа має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Тому суд вважає можливим розгляд справи проводити у відсутність ОСОБА_1 , який знаючи про наявність щодо нього адміністративного протоколу за ст. 173 КУпАП, уникає від явки до суду та не повідомив про причину неявки, не подав будь-яких заяв. Таку поведінку суд розцінює як спосіб зволікання з розглядом справи з метою уникнення від адміністративної відповідальності.
Відтак, розгляд справи здійснений судом на підставі наявних у матеріалах доказів.
З метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи судом досліджено наданні матеріали справи: протокол про адміністративне правопорушення серії ВБА №180049 від 11.08.2026, заперечень щодо викладених у ньому обставин та порядку складання правопорушник не зазначив, протокол підписав, з протоколом згоден; рапорт інспектора српп ВП№2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області Доброжана О.А. про реєстрацію правопорушення від 25.07.2026; заяву та письмові пояснення потерпілої ОСОБА_3 від 25.07.2026 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та викладенням обставин вчиненого ним правопорушення; письмові пояснення ОСОБА_4 від 25.07.2026; письмові пояснення ОСОБА_5 від 25.07.2026; письмові пояснення ОСОБА_1 від 13.08.2026 з викладенням обставин вчиненого ним правопорушення.
Дослідивши матеріали справи, докази, що містяться у ній, суддя зазначає та виснує таке.
За змістом диспозиції ст. 173 КУпАП відповідальність за вказаною статтею настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме - громадське місце, тобто, місце, де знаходяться (проводять дозвілля інші люди, і яке не є об`єктом особистої власності. Такими місцями є парки, театри, парковки, вулиці, магазини, різноманітні установи.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» громадське місце- частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.
Громадське місце характеризується своєю суспільною значущістю, для задоволення культурних, ідеологічних, політичних, естетичних, економічних, та інших інтересів багатьох людей, що передбачає вільний доступ і їх спільне використання необмеженою кількістю людей. Під такі ознаки, окрім іншого, підпадають і вулиці.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.
Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього.
Однією із форм дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, а також образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року визначено, що при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.
Мотивом хуліганства є неповага до суспільства, однак причини вчинення таких дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість) чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку та має бути вчинено в громадському місці, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.
Згідно із ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Так, наведені обставини свідчать про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, зокрема дрібного хуліганства, що мало вияв у нецензурній лайці в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
З матеріалів справи вбачається, що подія сталася у на подвір`ї будинку АДРЕСА_2 , яке відповідно до визначення, наданого статтею 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», не є громадським місцем.
У даній справі відсутні докази того, що ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме висловлювався нецензурною лайкою в громадському місці, образливо чіплявся до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Отже, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень. Наявний конфлікт між сторонами, який обмежується звичайним побутовою сваркою та не може кваліфікуватися, як дрібне хуліганство.
Дослідивши та оцінивши в сукупності всі обставини справи, керуючись законом та правосвідомістю, приходжу висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки, не доведено поза всяким розумним сумнівом факт вчинення ним дрібного хуліганства та відсутність таким чином складу і події адміністративного правопорушення, відповідальність за яке настає за ст. 173 КУпАП. 
Викладені у протоколі про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, не можуть вважатися допустимими доказами і бути покладеними в основу доведеності вини особи, що притягається до відповідальності, а отже провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.
Згідно п.1 ст.247 КУАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до ст.40-1 КУпАП.
Оскільки провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП слід закрити, а судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено адміністративне стягнення, то судовий збір слід віднести на рахунок держави.
Керуючись ст. ст. 27, 33-35, ст.173, 221,247,265,277,283,284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 73 КУпАП закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення віднести на рахунок держави.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду через Татарбунарський районний суд Одеської області.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.А.Дем`янова