ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 липня 2026 року	справа № 640/25507/21	

Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Карп`як О.О., розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мідгард-Груп» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), виконуючого обов`язки директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Руденка Миколи Васильовича, заступника начальника інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Голівця Дмитра Петровича про визнання протиправними та скасування припису і постанови, -
в с т а н о в и в:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Мідгард-Груп» (далі - позивач, Товариство) звернулося до суду з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач-1, Департамент), виконуючого обов`язки директора Департаменту Руденка Миколи Васильовича (далі - відповідач-2) та заступника начальника інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту Голівця Дмитра Петровича (далі - відповідач-3), у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати припис заступника начальника інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту Голівця Дмитра Петровича про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил б/н від 10 серпня 2021 року, яким зобов`язано Товариство усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку;
- визнати протиправною та скасувати постанову виконуючого обов`язки директора Департаменту Руденка Миколи Васильовича про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19 серпня 2021 року № 66/21/073-7226, якою на Товариство накладено штраф у розмірі 71 370,00 грн (сімдесят одна тисяча триста сімдесят гривень).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржувані припис і постанова прийняті з грубим порушенням норм чинного законодавства України та ґрунтуються на суб`єктивних припущеннях, а не на підставі належних і достатніх доказів вчинення правопорушення. Вказує, що підставою для винесення оскаржуваних актів стали акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 10.08.2021 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.08.2021, згідно з якими директор Товариства Шульга О.О. начебто не допустив посадову особу Департаменту ОСОБА_1 до проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція нежилої будівлі під готель по вул. Кропивницького, 1 у Печерському районі м. Києва».
Позивач наголошує, що директор Товариства ОСОБА_2 не був повідомлений ані Департаментом як юридичною особою, ані будь-якою його посадовою особою про дату та час здійснення позапланової перевірки, у зв`язку з чим не міг реалізувати своє право на особисту присутність, яке імперативно передбачене пунктом 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553. За доводами позивача, 10.08.2021 директор Товариства був фізично відсутній на об`єкті будівництва та об`єктивно не міг вчиняти будь-яких дій щодо недопущення посадової особи відповідача до об`єкта перевірки, а отже, склад правопорушення відсутній. Крім того, позивач посилається на відсутність будь-яких доказів (зокрема фото- та відеофіксації), які б підтверджували його присутність на об`єкті та факт недопущення, і вважає, що акт про недопущення та протокол складені в односторонньому порядку та містять недостовірні відомості. З огляду на наведене позивач вважає свої права порушеними та просить позов задовольнити.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.09.2021 позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.10.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою від 24.02.2025 адміністративну справу прийнято до провадження судді Львівського окружного адміністративного суду Карп`як О.О.
На адресу суду від відповідача-1 надійшли відзив на позовну заяву та додаткові пояснення, у яких проти позову заперечено. В обґрунтування заперечень відповідач зазначив, що Департамент здійснює державний архітектурно-будівельний контроль у місті Києві та у межах наданих повноважень на підставі звернення мешканки О. Лубківської від 08.07.2021 № 073/Л-373 про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства при реконструкції об`єкта по вул. Кропивницького, 1, висновку комісії при Департаменті від 14.07.2021 та наказу від 23.07.2021 № 859 провів позапланову перевірку зазначеного об`єкта будівництва.
Відповідач стверджує, що направлення для проведення позапланового заходу від 28.07.2021 було вручено директору Товариства Шульзі О.О. 04.08.2021, про що свідчить його підпис на зворотному боці направлення, у зв`язку з чим Товариство було належним чином повідомлене про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Крім того, листом від 28.07.2021 № 073-6573 Департамент запросив Товариство прибути 04.08.2021 для проведення перевірки, а 04.08.2021 посадовою особою Департаменту директору Товариства пред`явлено службове посвідчення та надано копію направлення. За доводами відповідача, оскільки суб`єкт містобудування був належним чином повідомлений, однак не забезпечив присутність уповноваженого представника на об`єкті будівництва у визначені дату і час, такі дії кваліфіковано як недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, за наслідками чого складено акт про недопущення від 10.08.2021, протокол про правопорушення, видано припис та винесено оскаржувану постанову про накладення штрафу. Відповідач вважає доводи позивача безпідставними, необґрунтованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, а тому просить у задоволенні позову відмовити.
Інших документів по суті спору на адресу суду не надходило.
Суд дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, та встановив таке.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Мідгард-Груп» (ідентифікаційний код юридичної особи 40438524) зареєстроване як юридична особа, основним видом діяльності якої є будівництво житлових і нежитлових будівель; директором Товариства є ОСОБА_2 .
До Департаменту 08.07.2021 надійшло звернення мешканки вул. Дарвіна, 6 у Печерському районі м. Києва О.В. Лубківської (вх. Департаменту № 073/Л-373) з проханням провести перевірку будівництва об`єкта за адресою: вул. Кропивницького, 1 на предмет відповідності законодавству у сфері містобудівної діяльності, оскільки, на її думку, будівельні роботи виконуються з порушенням проєкту.
За результатами розгляду зазначеного звернення комісією при Департаменті щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності складено висновок від 14.07.2021, яким звернення визнано обґрунтованим та таким, що є підставою для проведення позапланової перевірки.
З урахуванням висновку комісії Департаментом видано наказ «Про проведення позапланової перевірки» від 23.07.2021 № 859 стосовно, зокрема, ТОВ «Мідгард-Груп» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва «Реконструкція нежилої будівлі під готель по вул. Кропивницького, 1 у Печерському районі м. Києва» та оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 28.07.2021 (б/н) строком дії з 28.07.2021 до 10.08.2021.
Листом від 28.07.2021 № 073-6573 Департамент запросив ТОВ «Мідгард-Груп» прибути 04.08.2021 о 11 год. 30 хв. за адресою: вул. Хрещатик, 32-А для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю та надання відповідних документів. Направлення від 28.07.2021 вручено директору Товариства ОСОБА_2 04.08.2021, про що свідчить його підпис на зворотному боці направлення.
10.08.2021 заступником начальника інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту Голівцем Д.П. складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, згідно з яким директор Товариства ОСОБА_2 не допустив посадову особу Департаменту на об`єкт будівництва «Реконструкція нежилої будівлі під готель по вул. Кропивницького, 1 у Печерському районі м. Києва» для проведення позапланової перевірки, чим порушив пункт 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункт 1 пункту 11 Порядку № 553.
Того ж дня, 10.08.2021, зазначеною посадовою особою складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил б/н від 10.08.2021, яким зобов`язано Товариство усунути допущені порушення шляхом забезпечення доступу до об`єкта будівництва з фіксуванням процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки у строк до 25.08.2021.
Складені за результатами перевірки документи надіслано на адресу ТОВ «Мідгард-Груп» рекомендованим листом з повідомленням про вручення від 11.08.2021 № 07-6976, отримано позивачем 13.08.2021. Цим же листом Товариство запрошено на 19.08.2021 о 10 год. 00 хв. для складання протоколу про адміністративне правопорушення.
За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення виконуючим обов`язки директора Департаменту Руденком М.В. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.08.2021 № 66/21/073-7226, якою ТОВ «Мідгард-Груп» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у розмірі 71 370,00 грн. Зазначену постанову направлено на адресу позивача рекомендованим листом від 19.08.2021 та отримано ним 25.08.2021.
Не погоджуючись із приписом від 10.08.2021 та постановою від 19.08.2021 № 66/21/073-7226, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.
При вирішенні спору по суті суд керується таким.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Наведений конституційний принцип, а також принцип презумпції правомірності діяльності особи поширюються і на відносини щодо притягнення до адміністративної відповідальності: вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.
Правовідносини у сфері державного архітектурно-будівельного контролю регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).
Згідно з частинами першою, другою статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Пунктами 3, 5 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Ключовим для вирішення цього спору є питання про те, чи додержано органом державного архітектурно-будівельного контролю встановленого законодавством порядку здійснення такого контролю, а саме - чи забезпечено проведення позапланової перевірки за присутності суб`єкта містобудування або його уповноваженого представника, та чи повідомлено такого суб`єкта про дату і час її проведення.
Згідно з пунктом 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Наведеній нормі кореспондує визначене пунктом 13 Порядку № 553 та частиною третьою статті 41 Закону № 3038-VI право суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю додержання вимог законодавства, перевіряти наявність у них службових посвідчень та бути присутнім під час здійснення контролю.
Отже, з наведених норм убачається, що присутність суб`єкта містобудування (його уповноваженого представника) під час проведення перевірки є не лише його обов`язком, а й гарантованим правом, реалізація якого можлива виключно за умови належного повідомлення такого суб`єкта про дату, час і місце проведення відповідного заходу. Забезпечення такого повідомлення покладається на контролюючий орган як необхідна умова додержання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд. Так, у постанові від 03.04.2018 у справі № 818/399/17 та у постанові Верховного Суду України від 27.01.2015 у справі № 21-425а14 колегії суддів дійшли висновку, що позапланову перевірку об`єкта проведено за відсутності правових підстав та з порушенням процедури і порядку її проведення, оскільки доказів протилежного не надано; у свою чергу незаконно проведена перевірка не має правових наслідків, а тому рішення, прийняте за результатами такої перевірки, зокрема у формі постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, також є незаконним.
У постановах від 13.10.2020 у справі № 804/2486/16, від 20.11.2018 у справі № П/811/869/16 та від 21.05.2020 у справі № 208/6557/16-а Верховний Суд наголосив, що недотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю порядку здійснення такого контролю нівелює наслідки проведеної перевірки та свідчить про наявність правових підстав для скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Крім того, у постанові від 17.07.2019 у справі № 822/714/16 Верховний Суд, наголошуючи на необхідності залучення саме суб`єкта містобудівної діяльності, який перевіряється, до участі у проведенні перевірки, дійшов висновку, що проведення посадовими особами відповідача перевірки за відсутності належного представника суб`єкта містобудування є порушенням порядку проведення перевірки.
Особливого значення для вирішення цього спору набуває правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 21.10.2019 у справі № 686/4844/17, згідно з якою, з урахуванням установлених судами обставин про те, що під час проведення перевірки забудовник або його представник були відсутні на об`єкті перевірки, оскільки не знали про таку, суд касаційної інстанції дійшов висновку про відсутність у діях останніх складу адміністративного правопорушення, оскільки такі особи не могли вчиняти дій щодо недопущення посадових осіб відповідача на об`єкт будівництва. При цьому Верховний Суд зазначив, що для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення перевірки відповідач у межах підготовки до її проведення повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення; необізнаність суб`єкта містобудування про намір органу державного архітектурно-будівельного контролю провести перевірку є підставою для визнання такої перевірки незаконною (постанови Верховного Суду від 14.11.2019 у справі № 822/680/16, від 31.10.2019 у справі № 822/681/16).
Досліджуючи фактичні обставини цієї справи у світлі наведених правових висновків, суд встановив таке.
Із матеріалів справи слідує, що направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 28.07.2021 (б/н), яким для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва направлявся заступник начальника інспекційного відділу № 2 Голівець Д.П., мало строк дії з 28.07.2021 до 10.08.2021. Це направлення, а також лист Департаменту від 28.07.2021 № 073-6573 стосувалися прибуття директора Товариства 04.08.2021 о 11 год. 30 хв. до приміщення Департаменту за адресою: вул. Хрещатик, 32-А для надання документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
На виконання зазначених вимог директор Товариства Шульга О.О. 04.08.2021 прибув за вказаною адресою та надав перелік документів, чим добросовісно виконав вимоги контролюючого органу. При цьому в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що позивача було повідомлено про дату, час і місце проведення виїзної позапланової перевірки безпосередньо на об`єкті будівництва за адресою: вул. Кропивницького, 1, за наслідками якої 10.08.2021 складено акт про недопущення, протокол та видано припис.
Так, ані направлення, ані лист від 28.07.2021 № 073-6573 не містять зазначення конкретної дати та часу здійснення перевірки саме на об`єкті будівництва, а стосуються виключно прибуття представника Товариства до приміщення Департаменту 04.08.2021. Доказів того, що позивача рекомендованим листом, телефонограмою, засобами електронної пошти чи в інший передбачений законодавством спосіб повідомлено про намір посадової особи Департаменту здійснити 10.08.2021 виїзд на об`єкт будівництва для проведення перевірки, відповідачем суду не надано.
Суд враховує, що обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень покладається на відповідача. Проте належних та достатніх доказів повідомлення позивача про дату та час проведення виїзної перевірки 10.08.2021, а так само доказів, які б підтверджували фактичну присутність директора Товариства на об`єкті будівництва у цей день та вчинення ним дій щодо недопущення посадової особи Департаменту, відповідачами не надано.
В той же час, зі змісту акта про недопущення від 10.08.2021 та протоколу від 10.08.2021 не вбачається, що вони підтверджені будь-якими об`єктивними доказами (зокрема фото- чи відеофіксацією), які б засвідчували присутність директора Товариства на об`єкті перевірки та факт недопущення ним посадової особи контролюючого органу. За таких обставин суд доходить висновку, що зазначені документи складено за відсутності суб`єкта містобудування, а викладені у них відомості про недопущення посадової особи Департаменту не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду.
Посилання відповідача на факт вручення директору Товариства направлення від 28.07.2021 04.08.2021 суд оцінює критично, оскільки вручення направлення та запрошення прибути до приміщення Департаменту 04.08.2021 не є тотожним повідомленню суб`єкта містобудування про конкретну дату і час проведення виїзної перевірки на об`єкті будівництва 10.08.2021. Обізнаність позивача про сам факт ініціювання контрольного заходу не звільняє контролюючий орган від обов`язку повідомити суб`єкта містобудування про дату, час і місце безпосереднього проведення перевірки на об`єкті, за наслідками якої складаються акт, протокол, припис та виноситься постанова.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що на момент складення акта про недопущення від 10.08.2021 позивач не був належним чином повідомлений про дату та час проведення виїзної позапланової перевірки на об`єкті будівництва, у зв`язку з чим був позбавлений можливості реалізувати гарантоване пунктами 9, 13 Порядку № 553 та частиною третьою статті 41 Закону № 3038-VI право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, надати доступ до об`єкта, а також подати свої заперечення та пояснення.
За таких умов акт, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, який не був належним чином повідомлений про проведення перевірки, не може бути належною підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу, а перевірка, проведена з порушенням установленого порядку її здійснення, не має правових наслідків. Зазначене узгоджується з наведеними вище правовими висновками Верховного Суду, зокрема викладеними у постановах від 27.02.2019 у справі № 210/3059/17, від 17.07.2019 у справі № 822/714/16, від 08.08.2019 у справі № 822/712/16, від 08.11.2019 у справі № 400/2866/18 та від 14.11.2019 у справі № 822/680/16.
Оскільки відповідачами не доведено належними та достатніми доказами факту недопущення директором Товариства посадової особи Департаменту до проведення перевірки, а перевірку проведено за відсутності уповноваженого представника суб`єкта містобудування та без його належного повідомлення про дату і час її проведення, суд доходить висновку про відсутність у діях позивача складу правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Суд також враховує, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини суб`єктом владних повноважень у подібних правовідносинах має додержуватися принцип юридичної визначеності (legal certainty), який є невід`ємним елементом принципу верховенства права. Так, у справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04) Європейський суд з прав людини наголосив, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб, а на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не додержуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.
Отже, недодержання відповідачами встановленого Порядком № 553 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема необхідності повідомлення суб`єкта містобудування про проведення перевірки та забезпечення його присутності під час її проведення, зумовлює протиправність винесених за наслідками такої перевірки припису від 10.08.2021 та постанови від 19.08.2021 № 66/21/073-7226.
Суд відхиляє доводи відповідача про існування окремої відповідальності за невиконання вимог припису контролюючого органу, оскільки предметом цього спору є правомірність винесення припису та постанови за наслідками перевірки, проведеної з порушенням порядку її здійснення, а не питання відповідальності позивача за невиконання приписів. Установлена судом протиправність самого порядку проведення перевірки нівелює правові наслідки складених за її результатами документів у повному обсязі.
Доводи відповідача про подальші заходи Департаменту (наказ від 25.08.2021 № 931, направлення від 25.08.2021, наказ від 17.09.2021 № 1055, листування з Печерським управлінням поліції) не спростовують установлених судом обставин щодо порушення порядку проведення перевірки 10.08.2021, за наслідками якої винесено оскаржувані припис та постанову, оскільки предметом судового розгляду у цій справі є правомірність саме цих індивідуальних актів.
Відповідно до частини другої статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову шляхом визнання протиправними та скасування припису заступника начальника інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту Голівця Д.П. від 10.08.2021 та постанови виконуючого обов`язки директора Департаменту Руденка М.В. про накладення штрафу від 19.08.2021 № 66/21/073-7226.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.
Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1 на користь позивача слід стягнути сплачений ним при зверненні до суду судовий збір у розмірі 4540,00 грн.
Керуючись статтями 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:
Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати припис заступника начальника інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Голівця Дмитра Петровича про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил б/н від 10 серпня 2021 року, яким зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю «Мідгард-Груп» (ідентифікаційний код юридичної особи 40438524) усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку.
Визнати протиправною та скасувати постанову виконуючого обов`язки директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Руденка Миколи Васильовича про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19 серпня 2021 року № 66/21/073-7226, якою на Товариство з обмеженою відповідальністю «Мідгард-Груп» (ідентифікаційний код юридичної особи 40438524) накладено штраф у розмірі 71370,00 грн (сімдесят одна тисяча триста сімдесят гривень 00 копійок).
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мідгард-Груп» (ідентифікаційний код юридичної особи 40438524) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (ідентифікаційний код юридичної особи 40224921) 4540 (чотири тисячі п`ятсот сорок) грн 00 коп сплаченого судового збору.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя	Карп`як Оксана Орестівна