Справа № 758/17393/25
3/758/671/26
Категорія 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2026 року місто Київ

Суддя Подільського районного суду м. Києва Ларіонова Н.М., за участю представника митниці - Носко Ю.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли від Енергетичної митниці Державної митної служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючого директором ТОВ «Юкрейніан Петролєум Компані», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,
- за ч. 1 ст. 485 Митного кодексу України, -

В С Т А Н О В И В:
27.08.2022 ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ» (50006, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, Металургійний район, вул. Гурова Вадима, буд. 11, кв. 121, код ЄДРПОУ 44637774) здійснювало зовнішньоекономічну діяльність з імпорту товару «Скраплений вуглеводневий газ» (далі - товар) у кількості 19 110 кг. за митною декларацією типу «ІМ 40 ЕА» № UA903040/2022/007052 (далі - МД) відповідно до договору від 25.03.2022 №25/03-2022, укладеного з компанією PPS Group s.r.o. (Sazovicka 457/20 155 21 Praha 5, Czech Republic). 
Заявлена митна вартість товару склала 493617,74 грн.
Поставка товару відбувалася в рамках зовнішньоекономічного контракту від 25.03.2022 №25/03-2022, укладеного між ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЄУМ КОМПАНІ» в особі директора ОСОБА_1 та чеського підприємства PPS Group s.r.o. (Sazovicka 457/20 155 21 Praha 5, Czech Republic) в особі директора ОСОБА_2 . 

Відправником товару було литовське підприємство JOINT-STOCK COMPANY "GAZIMPEKSAS" (KONSTITUCIJOS PR.4A, VILNIUS, LT-09308, LITHUANIA).
До митного контролю та митного оформлення вказаного товару були подані документи, передбачені ст. 335 МК України, зокрема:
-рахунок від 26.08.2022 №380672022;
-декларація-інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером від 26.08.2022 № GAZ0409961;
-CMR від 26.08.2022 №1091956;
-паспорт якості від 08.08.2022 №B22-17 UKR;
-зовнішньоекономічний контракт від 25.03.2022 №25/03-2022.
Відповідно до наданих відомостей за МД було сплачено: мито у розмірі 0,00 грн (за ставкою 0 %); акцизний податок 0,00 грн (за ставкою 0 Євро за 1000 літрів); ПДВ - 34 553,24 грн (за ставкою 7%). 
Декларування товарів здійснювалось агентом з митного оформлення ФОП « ОСОБА_3 » гр. ОСОБА_4 на підставі договору від 08.02.2022 №08/02.
Відповідно до ч.2 ст.44 МК України (відповідно до редакції від 17.08.2022, яка була чинна на момент митного оформлення) у разі переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару обов`язково заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення в митній декларації назви країни походження товару, щодо ввезення якого в Україну застосовується кількісні обмежень (квот), інших заходів економічного характеру, що змінюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багато сторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в митного органу є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.
Положеннями частин 2 і 3 статті 48 МК України (в редакції від 17.08.2022, яка була чинна на момент митного оформлення) передбачено, що товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. 
У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про запровадження спеціального мита на окремі товари походженням з російської федерації, що ввозяться на митну територію України» від 17.08.2020 № 719 (далі - постанова КМУ №719) встановлено спеціальне мито на товари походженням з російської федерації, незалежно від інших видів мита у відсотках до митної вартості товарів. А саме, для газів скраплених за кодами згідно з УКТЗЕД 2711 12 11 00, 2711 12 19 00, 2711 12 94 00, 2711 12 97 00, 2711 13 10 00, 2711 13 91 00, 2711 13 97 00 та вуглеводнів з кодом згідно з УКТЗЕД 2901 10 00 10, що ввозяться на митну територію України в режимі імпорту - 3 %.
Цією ж Постановою КМУ №719 визначено, що у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовується спеціальне мито, такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати спеціального мита за визначеними ставками.
Згідно п.п.6,7 ч.3 ст.335 МК України у вставленому цим кодексом порядку в митній декларації декларантом або уповноваженою ним особовою зазначаються відомості про документи, що підтверджують дотримання обмежень, які виникають у зв`язку із застосуванням захисних, антидемпінгових та компенсаційних заходів (за наявності таких обмежень) у випадках, передбачених МКУ, надаються документи, що підтверджують країну походження товару. 
Таким чином з метою підтвердження заявленої в графі 34 МД країни походження товару (Європейський союз) ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ» до митного оформлення було надано декларацію-інвойс, складену уповноваженим (схваленим) експортером від 26.08.2022 №GAZ0409961, відомості про яку внесені до графи 44 МД. 
Враховуючи вищезазначене, митне оформлення заявленого товару ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ» за МД здійснено без застосування спеціальних заходів, а саме зі звільненням від сплати спеціального мита.
Згідно ч.8 ст.264 МК України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.
05.09.2025 року Управлінням боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил отримано службову записку Управління проведення митного аудиту № 19/19-03/5254 з додатками.
Відповідно до вказаної службової записки та додатків до неї посадовими особами Управління проведення митного аудиту Енергетичної митниці в період з 21.04.2025 по 22.04.2025 була проведена документальна планова виїзна перевірка ТОВ «ЮКРЕЙНВАН ПЕТРОЛЄУМ КОМПАНІ» щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи під час ввезення товарів на митну територію України у 2022 році на підставі ст. 345, 346, 347, 349 МК України та наказу Енергетичної митниці від 19.03.2025 №46.
За результатами, проведеної документальної планової невиїзної перевірки ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЄУМ КОМПАНІ», посадовими особами Енергетичної митниці складений Акт від 05.05.2025 №15/25/7.6-19/44637774 (далі-Акт) та податкові повідомлення - рішення від 18.06.2025 №№UA903000202528, UA903000202529.
Відповідно до Акту від 05.05.2025 №15/25/7.6-19/44637774 було встановлено, що згідно з інформацією, наданої уповноваженим органом країни відправлення, преференційне походження товарів (Європейський Союз), вказаних в декларації-інвойсі, складеної уповноваженим (схваленим) експортером від 26.08.2022 №GAZ0409961, не підтверджено.
Таким чином, декларація-інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером від 26.08.2022 №GAZ0409961 не може розглядатися як документ, що підтверджує походження товарів, відповідно нарахування спеціального мита у розмірі 3% (14 808,53 грн.). було обов`язковим. 
Крім цього, порядок визначення бази оподаткування ПДВ для товарів, які ввозяться на митну територію України, послуг, які поставляються нерезидентами на митній території України визначено Податковим кодексом України.
Відповідно до п.190.1 ст.190 Податкового кодексу України базою оподаткування ПДВ для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу ІІІ МКУ, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів. Враховуючи, що мито є однією із складових бази оподаткування ПДВ, а спеціальне мито не було застосоване, відповідно до інформації, зазначеної в графі 47 МД, зазначене спричинило невірний розрахунок ПДВ. 
Таким чином, за МД мало бути сплачено ПДВ у сумі 35 589,84 грн., що на 1 036,60 грн. менше ніж фактично надійшло до Державного бюджету.
Згідно п.54.4 ст.54 Податкового кодексу України у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України бо території вільної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів та предметів з митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених пунктом 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.
Враховуючи те, що країна походження товару не підтверджена, зазначені дії призвели до недоборів митних платежів у розмірі 15 845,13 грн., а саме: спеціального мита - 14 808,53 грн., ПДВ - 1 036,60 грн. (№ з/п. 3 додатку 1 до Акту, а.с. 37). 
Енергетична митниця листом від 03.03.2025 № 7.6-3/19-02/13/964 з метою отримання пояснень та документального підтвердження заявленої в МД країни походження звернулася до ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ».
В своїх поясненнях ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ» причин щодо несплати спеціального мита не надало.
Статтею 278 МК України, що датою виникнення податкових зобов`язань із сплати мита у разі ввезення товарів на митну територію України чи вивезення товарів з митної території України є дата подання митному органу митної декларації для митного оформлення або дата нарахування такого податкового зобов`язання митним органом у випадках, визначених цим Кодексом та законами України.
Частиною 2 статті 293 МК України передбачено, що особою, на яку покладається обов`язок зі сплати донарахованих митних платежів - грошового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки, є відповідний платник податків.
Відповідно до інформації, що міститься у ПІК «Податковий блок», керівником ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ» станом на момент митного оформлення був гр. України ОСОБА_1 . 
До Енергетичної митниці ОСОБА_5 на запрошення від 25.09.2025 № 7.6-3/20/10/3963 не з`явився, жодних клопотань про перенесення на іншу дату та/чи його пояснення по суті справи до митниці не надходили.
Відповідно до ч.2 ст.459 МК України суб`єктами адміністративної відповідальності за порушення митних правил можуть бути громадяни, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.
Таким чином в діях керівника ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ» ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачена ст. 485 МК України , а саме вчинення дій, спрямованих на заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів неправдивих відомостей щодо країни походження товару та надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, що призвело до недоборів митних платежів у розмірі 15 845,13 грн. (спеціальне мито - 14 808,53 грн., ПДВ - 1 036,60 грн.). 

Захисником ОСОБА_1 - адвокатом Гурським В.С. було подано письмові пояснення, у яких зазначено, що у діях ОСОБА_1 не вбачає порушення митних правил. Мотивує тим, що у протоколі про порушення митних правил, З Товариством з обмеженою відповідальністю «Юкрейніан Петролеум Компані» при митному оформленні товарів за поставками, що були предметом перевірки, а також додатково і на відповідний письмовий запит Енергетичної митниці №7.6-3/19-02/13/964 від 03.03.2025 р. було надано вичерпний перелік документів, що підтверджують походження ввезених товарів з ЄЄ, проте органом контролю вони безпідставно проігноровані та не взяті до уваги при проведенні перевірки. Предметом покупки та відповідно і поставки за Контрактом №25/03-2022 від 25.03.2022 р., укладеного між «PPS Group s.r.o.» Чешська Республіка (Продавець) та ТОВ «ЮПК» Україна (Покупець), були газ скраплений вуглеводний та дизельне паливо виробництва країн: Латвія, Литва, Чехія, Польща, Норвегія. Тобто за вказаним контрактом продавцем відвантажувалось покупцю відповідне паливо, виключно виробництва країн ЄЄ. Ввезення на митну територію України газу скрапленого вуглеводного за митним декларацію відбувалось в межах поставок за вищевказанами контрактом. Таким чином, при переміщенні товарів через митний кордон у серпні-вересні 2022 р. ТОВ «Юкрейніан Петролеум Компані» надано належні документи щодо ввезення на митну територію України газу скрапленого вуглеводневого, походженням з Європейського Союзу (Литва), тобто діяло у межах та у спосіб, визначений законодавством України, із вірним визначенням країни походження товарів. Контрактом №25/03-2022 від 25.03.2022 р., сторони визначили, що Експортер продукції, на яку поширюється дія цього документа, заявляє, що, за винятком випадків, коли чітко зазначено інше, ця продукція має преференційне походження з ЄС. Отже постачальник гарантував походження товару з ЄС. Можливість у покупця перевірити такі обставини була відсутня. У протоколі про порушення митних правил не розкрито об`єктивну сторону правопорушення, тобто не вказано конкретно, що саме здійснив ОСОБА_1 , не надано жодних рішень чи доказів, які б підтвердили, що цей товар є іншим, ніж оформлений, не підтверджено, що саме ОСОБА_1 мав умисел на вчинення. 
Крім того, вказав, що матеріали справи про адміністративне правопорушення надійшли до суду 31.10.2025 року, тобто після спливу строку для накладення адміністративного стягнення, тому просив провадження по справі закрити у зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, із підстав, передбачених п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Від представника Енергетичної митниці Гереги К.М. на адресу суду письмові пояснення, в яких зазначено, щодо строків притягнення до адміністративної відповідальності, зазначає таке, що після отримання митницею листа Митного Департаменту Міністерства фінансів Литовської республіки від 25.03.2024 № (15.3Mr/22)3BE-1926 (далі-Лист від 25.03.2024) здійснювались доперевірочні заходи та попередня перевірка достовірності декларування країни походження, а також вживались заходи щодо добровільного донарахування і сплати сум митних платежів за вказаним Листом. А тому Лист від 25.03.2024 не є тим документом (доказом), який містить достатні дані, які свідчать про наявність ознак правопорушення, оскільки виключно на підставі проведення документальних перевірок встановлюється своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати митних платежів після їх випуску у вільний обіг, та став однією з підстав для проведення перевірки. Посадовими особами Управління проведення митного аудиту Енергетичної митниці в період з 21.04.2025 по 22.04.2025 була проведена документальна планова невиїзна перевірка ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ» щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи під час ввезення товарів на митну територію України у 2022 році на підставі ст. 345, 346, 347, 349 МК України та наказу Енергетичної митниці від 19.03.2025 № 46. Листом ДМСУ від 14.01.2021 №08-1/19-01/7/599 надсилались Тимчасові методичні рекомендацій щодо порядку організації взаємодії між структурними підрозділами митних органів та митними органами під час організації, проведення та реалізації матеріалів документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи (далі - Методичні рекомендації). Згідно з п.п. 4.3.1 п.4.3 розд. 4 Методичних рекомендацій, 05.09.2025 Управлінням боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил отримано службову записку Управління проведення митного аудиту №19/19-02/5254 з додатками (Акт від 05.05.2025 №15/25/7.6-19/44637774 (далі- Акт), податкові повідомлення - рішення від 18.06.2025 №№UA903000202528, UA903000202529). Саме 05.09.2025 є датою виявлення правопорушення та тим днем, коли уповноважена посадова особа, яка має право складати протокол про адміністративне правопорушення отримала інформацію та документи, що об`єктивно дозволяють прийти до обґрунтованого висновку про наявність в діях певної (конкретної) особи ознак адміністративного правопорушення, передбаченого МК України. 
05.09.2025 року Управлінням боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил отримано службову записку Управління проведення митного аудиту № 19/19-03/5254 з додатками. Відповідно до вказаної службової записки та додатків до неї посадовими особами Управління проведення митного аудиту Енергетичної митниці в період з 21.04.2025 по 22.04.2025 була проведена документальна планова невиїзна перевірка ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЕУМ КОМПАНІ» щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи під час ввезення товарів на митну територію України у 2022 році на підставі ст. 345, 346, 347, 349 МК України та наказу Енергетичної митниці від 19.03.2025 № 46. За результатами, проведеної документальної планової невиїзної перевірки ТОВ «ЮКРЕЙНІАН ПЕТРОЛЄУМ КОМПАНІ», посадовими особами Енергетичної митниці складений Акт від 05.05.2025 №15/25/7.6-19/44637774 (далі-Акт) та податкові повідомлення - рішення від 18.06.2025 №№UA903000202528, UA903000202529. Відповідно до Акту від 05.05.2025 №15/25/7.6-19/44637774 було встановлено, що згідно з інформацією, наданої уповноваженим органом країни відправлення, преференційне походження товарів (Європейський Союз), вказаних в декларації-інвойсі, складеної уповноваженим (схваленим) експортером від 19.08.2022 №GAZ0409891, не підтверджено. Таким чином, декларація-інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером від 19.08.2022 №GAZ0409891 не може розглядатися як документ, що підтверджує походження товарів, відповідно нарахування спеціального мита у розмірі 3% (15 164,71 грн.) було обов`язковим. Крім цього, порядок визначення бази оподаткування ПДВ для товарів, які ввозяться на митну територію України, послуг, які поставляються нерезидентами на митній території України визначено Податковим кодексом України. Враховуючи, що мито є однією із складових бази оподаткування ПДВ, а спеціальне мито не було застосоване, відповідно до інформації, зазначеної в графі 47 МД, зазначене спричинило невірний розрахунок ПДВ. Таким чином, за МД мало бути сплачено ПДВ у сумі 36 445,87 грн, що на 1 061,53 грн. менше ніж фактично надійшло до Державного бюджету. Підставою для проведення документальної невиїзної перевірки ТОВ «Юкрейніан Петролеум Компані» з урахуванням норм п. 2. ч. 2 ст. 351 МКУ була інформація від Митного Департаменту Міністерства фінансів Литовської республіки щодо не підтвердження походження товару «Газ вуглеводневий скраплений пропан» за митними деклараціями ІМ 40 ЕА, в тому числі за МД № UA903040/2022/006968, митне оформлення якої завершено. В листі Митного Департаменту Міністерства фінансів Литовської Республіки листом від 25.03.2024 №(15,ЗМг/22)ЗВЕ-1926 зазначено наступне: «Литовська митниця вирішила продовжити період перевірки з 01.01.2022 по 31.05.2023. В ході перевірки було встановлено, що тільки перераховані в Додатку 1 декларації про походження товарів, зазначені в рахунках - фактурах, є справжніми, а продукція походить з ЄЄ відповідно до положень додатка І до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження. Що стосується решти продукції, яка була експортована компанією UAB GAZIMPEKSAS в зазначений період і для якої були оформлені декларації про походження з преференціями ЄС, то вона не підтверджена, отже декларації про походження були оформлені неправильно. Виходячи з відповіді митного Департаменту Міністерства фінансів Литовської республіки UAB GAZIMPEKSAS по деклараціях - інвойс, зазначених на стор. 5,6 Акту не підтвердив статус походження скрапленого газу, тобто не виконав вимоги ч. З ст. 22 Протоколу № 1. Вважаємо, що директором ТОВ «Юкрейніан Петролеум Компані» ОСОБА_1 вчинено ПМП з умисною формою вини, яка полягає у наступному - директор ТОВ «Юкрейніан Петролеум Компані» ОСОБА_1 чітко розумів і усвідомлював характер протиправної дії, що виразилось у заявленні в МД з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів неправдивих відомостей щодо країни походження товару та надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості - декларації-інвойс від 19.08.2022 №GAZ0409891, в якій вказане преференційне походження товарів (Європейський Союз) - не підтверджено (не може розглядатися як документ, що підтверджує походження товарів), не сплатив спеціальне мито у розмірі 3%, яке було обов`язковим, а тому досяг своєї мети, що виразилось у несплаті до бюджету спеціального мита, та БАЖАВ настання шкідливих наслідків (недоотримання держбюджетом коштів). Таким чином, директор ТОВ «Юкрейніан Петролеум Компані» ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів неправдивих відомостей щодо країни походження товару та надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, що призвело до недоборів митних платежів у розмірі 15 845, 13 грн (спеціальне мито - 14 808, 53 грн, ПДВ - 1 036, 60 грн), чим вчинив порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України.
У судовому засіданні представник митного органу Носко Ю.Ю. підтримала подані письмові пояснення, просила визнати ОСОБА_1 винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 485 МК України, та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 150% несплаченої суми митних платежів - 23 767, 70 грн.
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, відповідно до ч. 4 ст. 526 МК України неприбуття у судове засідання правопорушника не перешкоджає розгляду справи. 
Вислухавши представника енергетичної митниці та дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу про порушення митних правил № 0469/UA903000/2025 від 09.10.2025 року, задекларованих відомостей про товар та його митну вартість було надано повний пакет документів, який системно ділиться на: товаросупровідні (інвойси, міжнародні автонакладні CMR, коносаменти), технічні (сертифікати відповідності, паспорти якості, специфікації виробника) та фінансово-банківські (виписки, платіжні доручення).
З огляду на докази, додані до протоколу про порушення митних правил, доводи захисника ОСОБА_1 - адвоката Гурського В.С. є безпідставними.
Відповідно до вимог ст. 524 МК України справа про порушення митних правил розглядається за місцезнаходженням митного органу, посадові особи якого здійснювали провадження у цій справі. У даному випадку - за місцем знаходження Енергетичної митниці.
Згідно з ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.
Зокрема, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 28.02.2019 по справі № 149/2498/17 зазначив, що початок перебігу строку накладення адміністративного стягнення слід пов`язувати з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. 
Днем виявлення слід також вважати і день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення. 
Згідно п. 1 ст. 490 МК України протокол про порушення митних правил мають право складати посадові особи, які відповідно до посадових інструкцій уповноважені здійснювати митний контроль, митне оформлення і пропуск товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України і які безпосередньо виявили порушення митних правил.
Відповідно до вимог ст. 491 Митного кодексу України підставами для порушення справи про порушення митних правил є:
1) безпосереднє виявлення посадовими особами митного органу порушення митних правил;
2) офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що проводять заходи офіційного контролю;
3) офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.
Правопорушення виявлене 05 вересня 2025 року, матеріали надійшли до суду 31 жовтня 2025 року, тобто, до закінчення шестимісячного строку, встановленого ч. 1 ст. 467 МК України.
Відповідно до ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
За приписами ч. 1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.
Згідно ч. 1 ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.
Статтею 257 Митного кодексу України передбачено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Частиною 1статті 293Митного кодексу України визначено, що особою, на яку покладається обов`язок із сплати митних платежів, є декларант.
Відповідно до ч. 1 ст. 485МК України відповідальність встановлено за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.
Відповідно до ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про правопорушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною першою статті 271 МК України визначено, що мито - це загальнодержавний податок, встановлений ПК України та МК України, який нараховується та сплачується відповідно до МК України, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
У випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне мита, додатковий імпортний збір (ч. 1 ст. 275 МК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 275 МК України спеціальне мито встановлюється відповідно до Закону України «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну»:
1) як засіб захисту національного товаровиробника, у разі якщо товари ввозяться на митну територію України в обсягах та/або за таких умов, що їх ввезення заподіює або створює загрозу заподіяння значної шкоди національному товаровиробнику;
2) як заходи у відповідь на дискримінаційні та/або недружні дії інших держав, митних союзів та економічних угруповань, які обмежують реалізацію законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України.
Згідно з ч. 1 ст. 29 Закону України від 16.04.1991 № 959-ХІІ «Про зовнішньоекономічну діяльність» у разі якщо інші держави, митні союзи або економічні угруповання обмежують реалізацію законних прав та інтересів суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності України, у відповідь на такі дії можуть застосовуватися адекватні заходи. У разі якщо такі дії завдають шкоди або створюють загрозу її заподіяння державі та/або суб`єктам зовнішньоекономічної діяльності, зазначені заходи можуть передбачати її відшкодування.
Заходи у відповідь на дискримінаційні та/або недружні дії інших держав, митних союзів або економічних угруповань здійснюються відповідно до законів України, міжнародних договорів України, загальноприйнятих правил, стандартів та норм міжнародного права та одним з таких заходів є запровадження спеціального мита.
У разі якщо дискримінаційні та/або недружні дії щодо України застосовуються державою, визнаною Верховною Радою України державою-агресором та/або державою-окупантом, заходи у відповідь, визначені частиною третьою цієї статті, можуть застосовуватися за рішенням Кабінету Міністрів України.
Постановою Верховної Ради України «Про Звернення Верховної Ради України до Організації Об`єднаних Націй, Європейського Парламенту, Парламентської Асамблеї Ради Європи, Парламентської Асамблеї НАТО, Парламентської Асамблеї ОБСЄ, Парламентської Асамблеї ГУАМ, національних парламентів держав світу про визнання Російської Федерації державою-агресором» від 27.01.2015 № 129-VIII Російську Федерацію визнано державою-агресором.
Відповідно до частини одинадцятої статті 29 Закону № 959-ХІІ та з метою вжиття заходів, необхідних для захисту суттєвих інтересів безпеки під час надзвичайних обставин у міжнародних відносинах Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову № 719, якою було запроваджено спеціальне мито на важкі дистиляти (газойлі), гази скраплені, вуглеводні та на окремі типи вугілля походженням з Російської Федерації, що ввозяться на митну територію України, незалежно від інших видів мита.
Так, Постановою № 719 було встановлено спеціальне мито для газів скраплених за кодами 2711 12 11 00, 2711 12 19 00, 2711 12 94 00, 2711 12 97 00, 2711 13 10 00, 2711 13 91 00, 2711 13 97 00 згідно з УКТ ЗЕД та вуглеводнів за кодом 2901 10 00 10 згідно з УКТ ЗЕД, що ввозяться на митну територію України у митному режимі імпорту та країною походження яких є Російська Федерація, у розмірі 3 %.
У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовується спеціальне мито згідно з цим пунктом, такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати спеціального мита за визначеними цим пунктом ставками.
Згідно з ч. 1 ст. 41 МК України документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару або засвідчена декларація про походження товару, або декларація про походження товару, або сертифікат про регіональне найменування товару.
Під час митного оформлення товарів за МД, наведеними у Додатку № 1 до Акту перевірки, скаржником на підставі декларацій про походження, складених на інвойсах, виданих компанією-експортером UAB «GAZIMPEKSAS», заявлено країною походження товарів Литовську Республіку.
Процедура видачі сертифіката з перевезення товару EUR.1 або EUR-MED, умови складання декларацій про походження або декларацій про походження EUR-MED, а також процедура перевірки підтверджень походження товарів та правильності інформації, що в них міститься, зазначених у перелічених вище документах, встановлені у Доповненні ІІ до Регіональної Конвенції про Пан-Євро-Середземноморські преференційні правила походження (далі - Конвенція), до якої Україна приєдналась відповідно до Закону України від 08.11.2017 № 2187-VIII.
Пунктом 2 статті 31 Доповнення І до Конвенції встановлено, що з метою належного застосування цієї Конвенції Договірні Сторони повинні допомагати один одному через компетентні митні адміністрації у перевірці достовірності сертифікатів з перевезення товару EUR.1 та EUR-MED, декларацій про походження і декларацій про походження EUR-MED та правильності інформації, що міститься в цих документах.
Статтею 32 Доповнення І до Конвенції передбачено процедуру здійснення перевірки достовірності підтверджень походження товарів та правильності інформації, що в них міститься. Так, пунктом 1 зазначеної статті встановлено, що подальші перевірки підтверджень походження мають здійснюватися у довільному порядку або тоді, коли митні органи Договірної сторони-імпортера мають обґрунтовані сумніви в достовірності таких документів, статусі походження відповідних товарів або виконанні інших вимог Конвенції.
Перевірка має бути здійснена митними органами країни експорту. Для виконання цього завдання вони мають право вимагати будь-яких доказів і здійснювати будь-яку перевірку рахунків експортера та інші перевірки, які вважатимуть належними (п. 3 ст. 32 Доповнення І до Конвенції).
Експортер, який складає декларацію про походження або декларацію про походження EUR-MED, повинен бути готовим у будь-який час на вимогу митних органів Договірної сторони-експортера надати всі належні документи на підтвердження походження розглядуваних товарів, а також виконання інших умов Конвенції (п. 5 ст. 21 Доповнення І до Конвенції).
З метою реалізації положень п. 1 ст. 32 Доповнення І до Конвенції митні органи країни імпорту повинні повернути сертифікат з перевезення товару EUR.1 та інвойс, якщо він був поданий, декларацію інвойс або копії цих документів митним органам країни експорту, вказавши, якщо це доречно, причини запиту. Будь-які отримані документи й інформація, що вказують на недостовірність інформації, наведеної в підтвердженні походження, повинні бути передані на підтримку запита про перевірку (п. 2 ст. 32 Доповнення I до Конвенції).
Митні органи, на запит яких була здійснена перевірка, мають бути якнайшвидше повідомлені про її результати. Ці результати повинні чітко вказувати на те, чи є перевірені документи достовірними та чи розглядувані товари можуть бути визнані такими, що походять з однієї з Договірних Сторін і відповідають іншим вимогам Конвенції (п. 5 ст. 32 Доповнення І до Конвенції).
При цьому положеннями ст. 32 Доповнення І до Конвенції не передбачено надання митними органами Договірної сторони - експортера митним органам, на запит яких була здійснена перевірка, інформації про здійснені в рамках перевірки заходи, зокрема про направлення запитів компанії-експортеру.
Пунктом 6 статті 32 Доповнення І до Конвенції встановлено, що якщо відповідь на запит про перевірку не містить достатньої інформації для визначення достовірності розглядуваного документа або справжнього походження товарів, митні органи, що подали запит, повинні за відсутності виняткових обставин відмовити у наданні права на преференції.
Крім того п. 1 ст. 3 Протоколу ІІ «Про взаємну адміністративну допомогу в митних справах» до Конвенції встановлено, що на запит органа-заявника запитуваний орган повинен надати йому всю необхідну інформацію, яка може допомогти йому у забезпеченні правильного застосування митного законодавства, в тому числі інформацію про помічену чи плановану помічену чи плановану діяльність, яка є або могла б бути порушенням митного законодавства.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 352 МК України отримані від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджені відомості щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України або на територію вільної митної зони чи вивезення (пересилання) за межі митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, можуть використовуватись як матеріали для підготовки висновків за результатами перевірок.
Пунктом 54.4 статті 54 ПК України встановлено, що у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей щодо країни походження, вартісних, кількісних або якісних характеристик, які мають значення для оподаткування товарів і предметів при ввезенні (пересиланні) на митну територію України або територію вільної митної зони або вивезенні (пересиланні) товарів і предметів з митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган має право самостійно визначити базу оподаткування та податкові зобов`язання платника податків шляхом проведення дій, визначених п. 54.3 цієї статті, на підставі відомостей, зазначених у таких документах.
Підпунктом 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 ПК України визначено, що контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків, передбачених МК України або іншим законодавством, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.
Відповідну позицію з цього питання сформульовано Верховним Судом та викладено у постанові від 05.06.2024 у справі № 380/2397/22. Так, Верховний Суд визначив, що у разі надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджених відомостей, зокрема, стосовно країни походження, при ввезенні (пересиланні) на митну територію України, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення, контролюючий орган самостійно визначає базу оподаткування та податкові зобов`язання платника на підставі відомостей, зазначених у таких документах, безвідносно до завершення митного оформлення товарів та їх випуску.
Наведене правозастосування відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній раніше у постановах від 11.04.2022 у справі № 260/2805/20, від 11.08.2022 у справі № 460/8509/21, від 26.04.2023 у справі № 260/4347/20.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 289 МК України обов`язок зі сплати митних платежів виникає після завершення митного оформлення товарів та їх випуску, якщо внаслідок перевірки митної декларації чи за результатами документальної перевірки митний орган самостійно визначає платнику податків додаткові податкові зобов`язання.
Дослідивши та вивчивши документи, які долучені до протоколу про адміністративне правопорушення, слід дійти висновку, що директором ТОВ «Юкрейніан Петролєум Комппані» ОСОБА_1 були вчиненні дії спрямовані на заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів неправдивих відомостей щодо країни походження товару та надання з цією ж метою митного органу документів, що містять такі відомості, що призвело до недоборів митних платежів.
Провадження у справах про порушення митних правил згідно зі ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Вирішуючи питання про призначення виду стягнення за порушення митних правил, суддя бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Так Верховний Суд у своїй постанові від 22 травня 2018 року у справі № 359/1615/16-а, вказав, що диспозиція статті 485 Митного кодексу України передбачає декілька варіантів об`єктивної сторони передбаченого нею правопорушення, зокрема: - заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару; - неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості; - надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості; - несплата митних платежів у строк, встановлений законом; - інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів; - використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.
Аналіз диспозиції цієї статті свідчить про те, що наведені варіанти дій, які являють собою об`єктивну сторону даного правопорушення, можуть бути вчинені як умисно (в тому числі з непрямим умислом), так і у зв`язку з необережністю (недбалістю). Протилежний висновок судів про те, що суб`єктивна сторона даного правопорушення можлива лише у формі умислу, є безпідставним, оскільки особа, відповідальна за передбачені цією статтею дії, може прямо і не бажати настання відповідної мети, однак повинна усвідомлювати можливість настання наслідків своїх дій у вигляді неналежної сплати митних платежів.
З огляду на викладене, враховуючи обставини справи, вважаю за необхідне застосувати до особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, стягнення у виді штрафу в розмірі 150 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 23 767, 70 гривень.
Оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні обставини справи в їх сукупності, вбачається, що у діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 485 МК України, а тому остання підлягає притягненню до відповідальності за порушення митних правил.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладання адміністративного стягнення стягується судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на час винесення судом рішення становить 665,60 грн., в зв`язку з чим, відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника підлягає стягненню в дохід держави судовий збір у вказаному розмірі.
Керуючись ст. ст. 465, 485, 527, 529 МК України, -
П О С Т А Н О В И В :

Визнати  ОСОБА_1  винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 485 МК України, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 23 767, 70 грн. (двадцять три тисячі сімсот шістдесят сім грн 70 коп.), що становить 150 відсотків несплаченої суми митних платежів.
Стягнути з  ОСОБА_1  в дохід держави судовий збір у розмірі 665,60 грн. (шістсот шістдесят п`ять грн. 60 коп.).

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.
Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.
Згідно з ст. 308 КУпАП  у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з порушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та витрати на облік правопорушення. 

Суддя Н. М. Ларіонова