ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/45246/23 Суддя (судді) першої інстанції: Білоноженко М.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ганечко О.М.,
суддів Василенка Я.М.,
Кузьменка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування висновку,

У С Т А Н О В И В :

Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулось до Київського окружного адміністративного суду із позовом до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - ФОП ОСОБА_1 , в якому просило суд визнати протиправним та скасувати висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, складений за результатами моніторингу закупівлі від 21.06.2023 № UA-2023-02-16-012578-a.
В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що висновки відповідача щодо виявлених під час моніторингу закупівель порушень є необґрунтованими, безпідставними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства, а отже, відповідно, складений на підставі здійснення такого моніторингу висновок є незаконними та таким, що підлягає скасуванню.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, при цьому, посилаючись на неповне з`ясування всіх обставин справи та порушення судом першої інстанції норм матеріального/процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.02.2026 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження.
13.02.2026, під № 5198 до суду від сторони відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу.
Дану справу розглянуто в порядку письмового провадження, оскільки, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на підставі Закону України «Про публічні закупівлі» на офіційному сайті публічних закупівель ПрАТ «АК «Київводоканал» було проведено закупівлю UA-2023-02-16-012578-a «ДК 021:2015:34350000-5 - Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності (шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності)».
Наказом Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області від 30.05.2023 № 38-з, прийнято рішення про проведення моніторингу, зокрема і вказаної вище закупівлі.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом.
За результатами моніторингу, відповідачем складено висновок (опублікований 21.06.2023), згідно з яким встановлено наступні порушення вимог: пункту 40 Особливостей за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій по лоту № 3, підпункту 2 пункту 41 Особливостей за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій по лоту № 5.
Вважаючи висновки відповідача щодо виявлених порушень необґрунтованими, позивач звернувся до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.
Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив з того, що оскаржуваний висновок є законним та обґрунтованим, а доводи позовної заяви не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду.
Натомість, апелянт вважає вказані висновки суду першої інстанції помилковими та необґрунтованими, позаяк:
- наказ на проведення моніторингу не містить документів на підтвердження наявності доручення Голови ДАСУ на проведення моніторингу;
- наявність формальних помилок у складі пропозиції не є підставою для її відзилення, при цьому, що сама її суть та цінова пропозиція узгоджуються між собою та не давали підстав для відхилення. 
З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
Так, правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).
У відповідності до частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII , здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до змісту пункту 14 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII, моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Згідно із частиною 2 статті 22 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Так, під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що пунктом 7 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації передбачено, що учасник у складі тендерної пропозиції надає інформацію про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, згідно додатка 4 «Технічна специфікація» лот № 3 «Технічний департамент» тендерної документації.
Згідно інформації пункту 1 Додатка 4 тендерної документації, позивач проводив закупівлю автомобільних шин, зокрема, шини 340/80 R18 Michelin BIBLOAD в кількості 8 штук.
Як свідчать матеріали справи, на виконання вказаної вимоги учасник ТОВ «Констракшн Машинері», у складі тендерної пропозиції надав довідку про відповідність необхідним технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі від 22.02.2023 № CML8-22/02/2023, де зазначив, що якість товарів, що пропонуються за предметом закупівлі відповідає всім необхідним технічним, якісним та кількісним характеристикам Замовника.
Згідно інформації пункту 1 вищевказаної довідки, учасником запропоновано, зокрема, шина MICHELIN 340/80 R18 143А8/143В JND TL BIBLOAD в кількості 4 штук, що в свою чергу не відповідає вимогам Додатку 4 лот № 3 тендерної документації.
Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано виснував, що позивач, виявивши невідповідність в документах (в довідці про відповідність необхідним технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі від 22.02.2023 № CML8-22/02/2023), які надав у тендерній пропозиції учасник ТОВ «Констракшн Машинері», повинен був надати можливість учаснику виправити наведену невідповідність, однак, вказаний обов`язок позивач не виконав, чим порушив вимоги пункту 40 Особливостей та не дотримався принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону.
Позивач наголошує на наявність формальних неточностей не може бути самостійною підставою для відхилення пропозиції учасника, на що, колегія суддів акцентує увагу на тому, що у відповідності до положень статті 5 Закону «Про публічні закупівлі», закупівлі здійснюються за такими принципами, в т.ч. добросовісна конкуренція серед учасників; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них. Згідно інформації пункту 1 довідки, учасником запропоновано, зокрема, шина MICHELIN 340/80 R18 143А8/143В JND TL BIBLOAD в кількості 4 штук, що в свою чергу не відповідає вимогам Додатку 4 лот № 3 тендерної документації та не є формальною неточністю.
Також, за результатом аналізу питання розгляду тендерних пропозицій по лоту № 5, відповідачем встановлено, що на порушення вимог підпункту 2 пункту 41 Особливостей, позивачем не відхилено тендерну пропозицію учасника - ФОП ОСОБА_1 як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Додатком 4 «Технічна специфікація» лот № 5 «Департамент експлуатації водопровідного господарства» тендерної документації передбачено, що на підтвердження технічних та якісних характеристик предмета закупівлі учасник у складі тендерної пропозиції надає, зокрема, якщо є офіційним дистриб`ютором/дилером/представником виробника предмету закупівлі, то у складі тендерної пропозиції надається документальне підтвердження від виробника, що такий учасник є дистриб`ютором/ дилером/представником (для учасника, який не є виробником товару) та/або лист авторизація від виробника та/або інший документ, що підтверджує правовий зв`язок між виробником та учасником дійсний на час закупівлі.
Згідно технічної специфікації від 24.02.2023 № 24 до предмета закупівлі, поданої у складі тендерної пропозиції, учасник ФОП ОСОБА_1 пропонує Замовнику автомобільні шини торговельної марки PETLAS, країна виробник Туреччина.
Однак, у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 не було надано документальне підтвердження від виробника, що такий учасник є дистриб`ютором/дилером/представником (для учасника, який не є виробником товару) та/або лист авторизація від виробника та/або інший документ, що підтверджує правовий зв`язок між виробником та учасником дійсний на час закупівлі, що не відповідає вимогам Додатка 4 лот № 5 тендерної документації.
Позивач вважає, що шини, запропоновані третьою особою, є номенклатурними позиціями предмету закупівлі, тому вимога щодо підтвердження, що учасник є офіційним дистриб`ютером/дилером/представником виробника у даному випадку не застосовується, проте, колегія суддів вважає такі доводи необґрунтованими, позаяк, вимоги щодо підтвердження технічних та якісних характеристик предмету закупівлі застосовуються до всіх без виключення учасників процедури закупівлі, на чому цілком обґрунтовано наголосив і суд першої інстанції. 
Таким чином, з огляду на встановлені обставини, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції по суті спору про те, що висновок за результатами моніторингу закупівлі від 21.06.2023 №UA-2023-02-16-012578-a, є законним і скасуванню не підлягає.
Стосовно зазначеного в апеляційній скарзі, щодо відсутні у відповідача правових підстав для проведення моніторингу вказаної процедури, слід зазначити, що відповідно до доручення Державної аудиторської служби України від 21.04.2023 № 003100-18/4590 2023 зобов`язано провести моніторинг процедур закупівель згідно з переліком, наведеним у додатку, за номером 949 якого зазначений номер вказаної процедури - UA-2023-02-16-012578-a, який додано до матеріалів справи. 
Також, у контексті доводів апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на тому, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції. Тому, невідповідність кількісних характеристиках предмета закупівлі впливають на зміст тендерної пропозиції та не є помилкою, пов`язаною з оформленням тендерної пропозиції.
Стосовно наведеного в апеляційній скарзі, що учасник ФОП ОСОБА_1 не повинна надавати документальне підтвердження від виробника, оскільки запропоновані учасником шини є номенклатурними позиціями предмету закупівлі, колегія суддів зауважує, що тендерна документація замовника не містить обмежень чи виключень стосовно надання документального підтвердження від виробника, а тому, вказана вимога є обов`язковою для всіх учасників вказаної закупівлі, про що також зазначив і суд першої інстанції.
Також, у висновку чітко зазначено які саме заходи та дії має вжити замовник за наслідками проведеного моніторингу з метою усунення визначеного у висновку порушення, що призвело до порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель. При цьому, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень.
Доводи апеляційної скарги позивача не знайшли свого підтвердження та не є підставою для скасування чи зміни оскаржуваного рішення суду першої інстанції. 
Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін. 
Керуючись ст. ст. 243, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2025 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена з підстав, визначених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Ганечко 

Судді Я.М. Василенко

В.В. Кузьменко