П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/8205/25 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Свентух Віталій Михайлович 
Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б. 
13 серпня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Матохнюка Д.Б. 
суддів: Сторчака В. Ю.  Граб Л.С. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державного підприємства "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2025 року у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа - уповноважена особа з питань організації та проведення публічних закупівель, товарів, робіт і послуг ДП "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" Совик Роман Сергійович, про визнання протиправним та скасування висновку, 
В С Т А Н О В И В :
Державне підприємство "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" звернулось до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа - уповноважена особа з питань організації та проведення публічних закупівель, товарів, робіт і послуг ДП "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" Совик Роман Сергійович, про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-04-03-006296-а від 29.05.2025.
24 жовтня 2025 року Вінницький окружний адміністративний суд прийняв рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. 
Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.
Заслухавши, суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом першої інстанції встановлено, що Державною організацією "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" оголошено про проведення відкритих торгів із предметом закупівлі "Послуги з експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення у Вінницькій області, 720113300 UAH, 45230000-8, ДК021, послуга".
Так, 29.05.2025 року Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області прийнято висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-04-03-006296-а.
При проведенні моніторингу закупівлі відповідачем в констатуючій частині висновку встановлені та відображені порушення законодавства в сфері публічних закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що позивач при визначенні кількості основних матеріальних ресурсів, зміна цін на які може суттєво вплинути на вартість дорожніх робіт та послуг протягом періоду їх виконання, у Додатку 5 "Перелік основних матеріальних ресурсів" тендерної документації недотримався вимог Додатку 28 Методики визначення вартості дорожніх робіт та послуг щодо визначення вартості нового будівництва, реконструкції, ремонтів та експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування, затвердженої наказом Міністерства інфраструктури України №753 від 07.10.2022 року.
Крім того, встановлено, що умови договору, укладеного позивачем з ДП "Вінницький облавтодор" ВАТ "ДАК "Автомобільні дороги України", відрізняються від вимог тендерної документації та змісту тендерної пропозиції переможця, чим порушено вимоги пункту 3 розділу 6 тендерної документації позивача, пункту 18 та абзацу четвертого пункту 49 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року №1178.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язало здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень в подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи протиправним висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2025-04-03-006296-а від 29.05.2025, позивач звернувся до суду з даним позовом.
За результатами встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок щодо необґрунтованості позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Так, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України “Про публічні закупівлі” (Закон №922-VIII).
Згідно п. 14 ст. 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Відповідно до ч. 2 ст.8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом (ч. 3 ст. 8 Закону №922-VIII).
Частиною 6 ст. 8 Закону №922-VIII визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Згідно з ч. 7 ст. 8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:
-найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
- назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
- унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
- опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
- зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 16 Закону №922-VIII замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Згідно ч. 1 ст. 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Частина 2 ст. 22 Закону №922 передбачає перелік обов`язкової інформації, яка має містити тендерна документація, зокрема проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов (пункт 8 вказаної норми).
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII).
Згідно з абзацом 1 ч. 1 ст. 26 Закону №922-VIII тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
При цьому, ч. 11 ст. 26 Закону №922-VIII визначено, що документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції/пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції/пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником.
Разом з тим, згідно з абзацами 2, 3 пункту 1 частини 2 ст. 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону або не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.
Так, за результатами моніторингу встановлено, що у пункті 3 розділу 6 тендерної документації позивач визначив, що проект договору про закупівлю викладено в Додатку 3 до тендерної документації, а договір про закупівлю укладається відповідно до вимог цієї тендерної документації та тендерної пропозиції переможця у письмовій формі у вигляді єдиного документа у строки, визначені пунктом 2 розділу 6.
У Додатку 3 до тендерної документації позивачем викладено проект договору, пунктом 4.7 якого передбачено, що компенсація додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами (у разі їх застосування), здійснюється на підставі порівняльної відомості відповідно до переліку основних матеріальних ресурсів (Додаток №2 до Договору), а також що на етапі проведення взаєморозрахунків розмір коштів на покриття таких витрат визначається за пунктом 7.6 Методики визначення вартості дорожніх робіт та послуг щодо визначення вартості нового будівництва, реконструкції, ремонтів та експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування, затвердженої наказом Міністерства інфраструктури України №753 від 07.10.2022 року (далі - Методика №753).
Водночас, у Додатку 5 "Перелік основних матеріальних ресурсів" тендерної документації позивачем наведено перелік матеріальних ресурсів із зазначенням їх найменувань, одиниць виміру, вагових коефіцієнтів та середніх цін з урахуванням ПДВ та без врахування транспортної складової.
Відповідно до пункту 7.6 Методики №753 компенсація додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, відбувається на підставі порівняльної відомості, форма якої наведена в додатку 35 до цієї Методики, відповідно до переліку основних матеріальних ресурсів, який є обов`язковим додатком до договору підряду.
Пунктом 6.2 Методики №753 встановлено, що для визначення ціни тендерних пропозицій / пропозицій учасників спрощеної закупівлі замовник повинен надати, зокрема перелік основних матеріальних ресурсів (з метою складання його відповідно до додатку 28 до цієї Методики, у разі вказання в тендерній документації / оголошенні про проведення спрощеної закупівлі суми коштів на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами), зміна цін на які може суттєво вплинути на вартість дорожніх робіт та послуг впродовж періоду їх виконання/надання, із зазначенням вагового коефіцієнта кожного ресурсу та зазначенням цін, визначених за базою даних цін за останній місяць з урахуванням ПДВ та без врахування транспортної складової, що передує даті оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі чи спрощеної закупівлі.
Разом з тим, додатком 28 до Методики №753 визначено, що перелік основних матеріальних ресурсів є невід`ємною частиною договору, а також, що кількість основних матеріальних ресурсів повинна складати не більше 10-ти позицій. Перелік формується з найбільш вагомих в ціні матеріалів на підставі розділу ІІІ. "Дорожньо-будівельні матеріали, вироби та комплекти" відомості ресурсів до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта без врахування транспортної складової.
Проте, у Додатку 5 "Перелік основних матеріальних ресурсів" тендерної документації позивач зазначив 16 позицій матеріальних ресурсів, що перевищує нормативно встановлену кількість.
Таким чином, позивач при визначенні переліку основних матеріальних ресурсів, зміна цін на які може суттєво вплинути на вартість дорожніх робіт та послуг протягом строку їх виконання, не дотримався вимог Додатку 28 Методики №753.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що тендерна документація позивача складена з порушенням вимог статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" та пункту 28 Особливостей №1178, оскільки містить інформацію та встановлює вимоги, які не передбачені законодавством.
Крім того, відповідно до п. 18 Особливостей №1178 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків:
- визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті;
- перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі;
- перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.
Підпунктом 2 пункту 21 цих Особливостей №1178 встановлено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі коли замовник уклав договір про закупівлю з порушенням вимог, визначених пунктом 5 цих особливостей.
Також, відповідно до абзацу четвертого пункту 49 Особливостей №1178 замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 15 днів з дати прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі.
Так, із матеріалів справи встановлено, що учасником ДП "Вінницький облавтодор" ВАТ "ДАК "Автомобільні дороги України" у складі тендерної пропозиції було подано проект договору, який передбачав існування Переліку основних матеріальних ресурсів як додатку №2, а також лист-згоду із запропонованим проектом договору.
Також, учасником надано перелік основних матеріальних ресурсів від 28.04.2025 №338, який повністю відповідає змісту переліку, передбаченого тендерною документацією замовника.
За результатами проведення процедури закупівлі між позивачем та ДП "Вінницький облавтодор" ВАТ "ДАК "Автомобільні дороги України" укладено договір № 1-Е від 09.05.2025, до якого включено Додаток № 2 "Перелік основних матеріальних ресурсів".
Разом із тим встановлено, що перелік матеріальних ресурсів у договорі містить 81 позицію, тоді як у тендерній пропозиції їх кількість була меншою.
Крім того, у 16 позиціях вагові коефіцієнти матеріальних ресурсів у договорі відрізняються від тих, що були визначені тендерною документацією та надані учасником у складі пропозиції.
Таким чином, умови укладеного між сторонами договору в частині змісту додатку № 2 не відповідають змісту тендерної пропозиції переможця та вимогам тендерної документації.
Отже, встановлені обставини свідчать про те, що умови укладеного договору в частині змісту Додатку №2 "Перелік основних матеріальних ресурсів" відрізняються від умов тендерної пропозиції переможця та вимог тендерної документації, що є порушенням пункту 18 та абзацу четвертого пункту 49 Особливостей №1178.
Посилання позивача, що кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, не передбачені, а також про відсутність впливу внесених змін на загальну вартість договору є безпідставними, оскільки не спростовують факту відмінності між змістом договору та тендерної пропозиції переможця, з огляду на встановлені положення пункту 4.7 договору, який прямо передбачає можливість компенсації інфляційних витрат відповідно до переліку основних матеріальних ресурсів, визначеного у додатку № 2 до договору.
Стосовно тверджень апелянта про не конкретизацію відповідачем в оскаржуваному висновку яких саме заходів необхідно вжити, не визначення способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Так, згідно статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
Таким чином, після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені у ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Тобто, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення. Між тим Закон України "Про публічні закупівлі" не визначає, у який саме спосіб замовник повинен усунути виявлені порушення. З цього слідує, що орган державного фінансового контролю на власний розсуд визначає спосіб усунення виявлених порушень. Разом з тим, задля попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства контролюючий орган, визначаючи спосіб усунення порушень, повинен чітко зазначити, які саме дії (конкретний захід) повинен вжити замовник для усунення порушень.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15 червня 2023 року у справі №160/15844/22.
Отже, усунення порушення шляхом припинення зобов`язань є варіантом правомірної поведінки замовника при усуненні порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, оскільки у разі недотримання учасником процедури закупівлі вимог до тендерної пропозиції, зазначених у тендерній документації замовника, останній повинен відхилити тендерну пропозицію учасника, що робить укладання договору з вказаним учасником взагалі неможливим.
Враховуючи викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що при прийнятті оскаржуваного висновку відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому відсутні підстави для його скасування.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду –без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. 
Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Державного підприємства "Служба місцевих автомобільних доріг у Вінницькій області" залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2025 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає. 

Головуючий | | | Матохнюк Д.Б.
Судді | | | Сторчак В. Ю.    Граб Л.С.