Справа № 734/741/26
Провадження № 3/734/1362/26

ПОСТАНОВА
іменем України

20 липня 2026 року | | селище Козелець

Козелецький районний суд Чернігівської області в складі:
головуючого судді - Бараненка С.М.,
за участю:
секретаря судових засідань – Чумак Н.М.,
особи, яка притягується до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в с-щі Козелець справу про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 4 ст. 85 КУпАП, - 

в с т а н о в и в:

зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ № 001036 від 27 листопада 2025 року вбачається, що 27.11.2025 року о 15 год. 10 хв. на Київському водосховищі в районі села Тужар, Чернігівського району, Чернігівської області, гр. ОСОБА_1 проводив вилов риби з гумового човна руками, при цьому виловив рибу: карась сріблястий – 35 шт., краснопірка – 8 шт., загальною вагою 6,5 кг, чим перевищив добову норму вилову на 3 кг, а саме карась сріблястий – 12 шт., краснопірка – 5 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму – 26 792 грн. Таким чином гр. ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2 р. ІІ «Правил любительського і спортивного рибальства», ст. 27, 63 ЗУ «Про тваринний світ», відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.
Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , в судовому засіданні винним себе не визнав та пояснив, що в той день він з товаришем на Київському водосховищі на спінінги з надувних човнів ловили щуку, але не клювало. Коли поверталися і підпливли до берега, то там був карась і вони руками його потроху наловили. До них підплили рибінспектори і попросили показати, що вони впіймали, вони показали карасів, що наловили руками, рибінспектор сказав, що в них явний перелов, більше трьох кілограмів. Він не знає скільки там було риби, але її ніхто не важив ніяким приладом, сказали що така вага і все. Потім ту всю риби віддали їм. Сказали, що вони поспішають, підпишіть і вони попідписували чисті протоколи і написали пояснення про перелов під їх диктовку. Свідками були теж інспектора, бо були вдягнені по формі. Він не згоден з протоколом так як ніхто не зважував, дозволено ловити 3 кг плюс трофей, може там не було більше, але ніхто не зважував рибу і невідомо яка була насправді вага риби і як визначили, що вона саме така, як в протоколі.
Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Згідно ст. 27 ЗУ «Про тваринний світ» - у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Згідно розділу ІІ ч. 2 Правил любительського рибальства затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року № 700 (далі в межах даного тексту «Правил»):
Любительське рибальство дозволяється здійснювати рибалкам-любителям безоплатно у порядку загального використання водних біоресурсів для особистих потреб (без права реалізації) не забороненими цими Правилами знаряддями лову і способами добування (вилову) та у мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів під час здійснення любительського рибальства, визначених додатком 1 до цих Правил, за нормами добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу (далі - добова норма улову), визначеними додатком 2 до цих Правил»;
Любительське рибальство, що перевищує встановлені цими Правилами обсяги безоплатного добування (вилову) водних біоресурсів здійснюється за плату у Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 листопада 2015 року № 992.
Згідно додатку 2 Правил, норми добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу складають для інших видів риб 3 кг та 1 шт.
Отже, щоб визначити чи допущено рибалкою під час ловлі риби перевищення встановлених Правилами обсягів безоплатного добування (вилову) водних ресурсів, необхідно обов`язково провести зважування за допомогою спеціальних вимірювальних пристроїв (ваг), так як перевищення норм згідно Правил визначається у відповідних одиницях виміру, а саме у кілограмах.
Загальновідомий факт, що зважування - це процес визначення маси об`єкта або речовини за допомогою спеціальних вимірювальних пристроїв (ваг).
Згідно ст. 251 КУпАП - доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
В матеріалах справи відсутній будь-який доказ, що відбувалося зважування за допомогою спеціальних вимірювальних пристроїв (ваг), виловленої ОСОБА_1 риби за обставин зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення серії КИ № 001036 від 27 листопада 2025 року, та результати зважування зафіксовані певним процесуальним документом (актом зважування, тощо), тому невідомо яким чином співробітниками рибоохоронного патруля було визначено, що вага риби виловлена ОСОБА_1 становить саме 6,5 кг.
Так, положеннями ст. 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
При цьому, на підставі задекларованого принципу, що міститься в ст. 7 КУпАП, кожній особі щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності гарантовано, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.
Статтею 278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. 
Частина 4 ст. 85 КУпАП передбачає відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову
Отже, обов`язковою ознакою правопорушення, передбаченого вказаною частиною даної статті КУпАП, є грубе порушення правил рибальства, а саме вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову.
Суд зауважує, що до матеріалів справи не додано акту зважування, тобто з матеріалів справи не можливо встановити дійсну вагу вилову, а отже і вагу перевищення встановленої добової норми вилову.
В матеріалах справи не вказано назву приладу, його серію та номер, докази сертифікації та проходження повірки, яким проводилось зважування водних біоресурсів.
Інші докази, які надані до протоколу, як то протокол огляду та вилучення речей і документів від 28.11.2026 (хоча згідно інших процесуальних документів, подія відбулася 27.11.2026), такси обчислення розміру шкоди, розписка про передачу на відповідальне зберігання майна та водних біоресурсів, витяг з правил любительського рибальства, норми добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу, не доводять у повному обсязі обставин, що викладені у протоколі та не спростовують твердження ОСОБА_1 про те, що зважування виловленої риби не проводилося. 
Що стосується письмового пояснення ОСОБА_1 , що він виловив риби загальною вагою 6,5 кг, то в судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що дане пояснення він писав під диктовку працівників рибоохорони, і його пояснення дані в судовому засіданні жодним іншим доказом по справі не спростовані, зокрема актом зважування і тому суд не може брати вказане письмове пояснення як належний та допустимий доказ.
Стаття 7 КУпАП України передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява № 36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.
Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.
Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Така ж позиція встановлена і в Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Так, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), яка є джерелом права в Україні кожному гарантовано право на справедливий суд.
За своєю структурою стаття 6 Конвенції в частині першій встановлює загальні гарантії щодо справедливого судового розгляду при вирішені спору, пов`язаного з правами та обов`язками цивільного характеру, а також при визначенні обґрунтованості будь-якого висунутого особі кримінального обвинувачення, частина друга та третя статті 6 закріплюють гарантії особам при обвинувачені при вчиненні кримінального правопорушення.
За наведених вище обставин, аналізуючи докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, оскільки винуватість останнього у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП не доведена та не підтверджена належними і допустимими доказами, що унеможливлює притягнення останнього до адміністративної відповідальності, тому справа підлягає закриттю відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст. 33, 40-1, 85, 283, 284, 287-290 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в: 

справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, - закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Апеляційна скарга подається до Чернігівського апеляційного суду через Козелецький районний суд Чернігівської області.
Постанова в повному обсязі виготовлена 23 липня 2026 року.

Суддя Козелецького районного суду
Чернігівської області Сергій БАРАНЕНКО