Справа № 296/13485/25
2/296/375/26 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
(заочне)

"14" серпня 2026 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі головуючого судді Анциборенко Н.М., за участю секретаря судового засідання Любича В.Р., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовною заявою представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Антонович Ольги Сергіївни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -
ВСТАНОВИВ:
Представник позивача _адвокат Антонович О.С. звернулась до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обгрунтування зазначила, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі, під час якого спільне життя не склалось, що призвело до припинення шлюбних стосунків близько трьох місяців тому, спільне господарство не ведеться.
Від шлюбу мають спільну дитину – сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуває на її утриманні.
У зв`язку з наведеним, представник позивача просить суд: розірвати зареєстрований шлюб сторін, стягнути з відповідача на користь позивачки аліменти на утримання дитини у розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до досягнення повноліття
Ухвалою суду від 09.01.2026 було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с. 30).
У судове засідання позивачка та її представник не з`явилися, від представника позивача – адвоката Антонович О.С. надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та відсутність позивача (а.с. 47).
Відповідач у судові засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, рекомендоване повідомлення повернулось на адресу суду із відміткою «Адресат відсутній» (а.с. 38, 40).
Також відповідач повідомлявся про розгляд справи шляхом доставлення смс-повідомлення у додаток Вайбер 03.08.2026 (а.с. 46).
Заяв та клопотань від відповідача на адресу суду не надходило.
У зв`язку з неявкою учасників справи або їхніх представників розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст. ст. 211, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності відповідача і ухвалити заочне рішення.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.
16.11.2019 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено шлюб, який зареєстровано Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №2376 (а.с. 8).
Від шлюбу сторони мають спільну дитину – сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).
Щодо розірвання шлюбу.
Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист (ч. 10 ст. 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України).
Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану (ч. 1 ст. 21 СК України).
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ч. 1 ст. 24 СК України).
Частиною 1 ст. 110 СК України передбачена можливість одного з подружжя пред`явити позов про розірвання шлюбу.
Суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя (ч. 1 ст. 112 СК України).
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення (ч. 2 ст. 112 СК України).
Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Беручи до уваги, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад, позивач скористався своїм правом та звернувся до суду з даним позовом, відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує, а тому суд вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України є підставою для його розірвання.
Щодо стягнення аліментів на утримання дитини
Відповідно до статті 180 Сімейного Кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно положень ч. 3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до положень ст. 182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
Згідно ч. 1 ст. 182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина, наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав, доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів, інші обставини, що мають істотне значення.
Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
Відповідно до ст. 184 СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.
Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період.
З огляду на викладене, враховуючи, що основна відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини, покладається на батьків, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення на її користь аліментів на утримання дитини в розмірі 1/4 частини усіх видів доходів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до повноліття, щомісячно.
Щодо розподілу судових витрат.
Згідно з п. 6 ч. 1ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.
Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду з позовною вимогою про розірвання шлюбу позивачкою сплачено судовий збір в розмірі 1211,20 грн.
Оскільки позов задоволено то з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1211,20 грн.
Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, позивач при подачі позову про стягнення аліментів звільнена від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».
Приписами ч. 6 ст. 141 ЦПК України передбачено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, такі судові витрати стягуються з другої сторони. Тому суд стягує з відповідача на користь держави судовий збір за подання позовної заяви про стягнення аліментів, від якого позивач звільнена при подачі позову.
Отже на підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню в дохід держави судовий збір в сумі 1331,20 грн.
Керуючись ст.ст. 75, 84, 180, 181, 182, 183, 191 СК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 354, 430 ЦПК України, суд –
УХВАЛИВ:
Позовну заяву - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 16.11.2019 року Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №2376 .
Стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частки (заробітку) доходу на дитину, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 25.11.2025, і до досягнення дитиною повноліття.
Допустити негайне виконання судового рішення у межах платежу за один місяць в частині стягнення аліментів.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1211 (одну тисячу двісті одинадцять) гривень 20 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у сумі 1331 (одну тисячу триста тридцять одну) гривню 20 копійок.
Заочне рішення може бути оскаржено відповідачем шляхом подання до Корольовського районного суду м.Житомира заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ,
ІНФОРМАЦІЯ_2 , 
РНОКПП: НОМЕР_1 
адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 ,
ІНФОРМАЦІЯ_3 , 
РНОКПП: НОМЕР_2 
адреса реєстрації: 
АДРЕСА_2 . 

Cуддя  Н. М. Анциборенко