Справа № 137/682/26

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" липня 2026 р. 

Літинський районний суд Вінницької області
в складі: головуючого судді Гопкіна П.В.,
за участю секретаря Іванової І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Літині цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:

07.05.2026 до Літинського районного суду Вінницької області із вказаною позовною заявою звернувся представник позивача - адвокат Данилюк П.П. уповноважений представляти інтереси позивачки на підставі ордеру серії АВ № 1298319 від 05.04.2026 (а.с. 12).
Позов мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 .
Представник позивача зазначає, що при житті ОСОБА_2 уклала заповіт, яким усе своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, в тому числі все те що буде за законом належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом заповіла позивачу у справі - ОСОБА_1 .
Коли позивачка дізналася про наявність заповіту, вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій оскільки позивачка пропустила строк необхідний для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх прав.
Представник вважає, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки та не знала про наявність заповіту.
Таким чином представник просить суд визначити позивачці додатковий строк достатній для подання заяви для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Позивачка ОСОБА_1 до судового засідання 07.07.2026 не з`явилася. Натомість її представник - адвокат Данилюк П.П. надіслав до канцелярії суду заяву, відповідно до якої просить судове засідання провести у відсутність позивачки та його представника. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Судові витрати просив залишити за позивачем. (а.с. 30).
Представник відповідача Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області до судового засідання не з`явився. Надіслали на електронну адресу суду листа, відповідно до якого просили розгляд справи проводити у відсутність представника селищної ради. Позов визнають (а.с. 22).
Як зазначено у ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи заяви сторін, суд вважає, що позов обгрунтований та підлягає до задоволення з наступних підстав.
Так, відповідно до свідоцтва про смерть (а.с. 7) ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Заповітом від 03.08.2018 ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, відповідно до якого все її майно і взагалі все те, на що вона матиме право на день своєї смерті вона заповідає у власність ОСОБА_1 (а.с. 8).
Відповідно до довідки Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької області за № 52 від 30.01.2025 (а.с. 9) підтверджується, що спадкодавець ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Була зареєстрована одиноко.
Згідно відповіді Літинської державної нотаріальної контори за № 394/01-16 від 06.06.2026 (а.с. 29) спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Тобто право на спадщину належить спадкоємцю з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Правовими положеннями, викладеними у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснюється, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі № 24-735/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Стаття 2 ЦПК України закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
В силу ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
З рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06. 2000 року вбачається, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Відтак в розумінні ст. 1272 ЦК України позов ОСОБА_1 підлягає до задоволення, оскільки: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Враховуючи те, що позивачка була необізнана про існування заповіту, суд приходить до висновку у необхідності задоволення позову та визначення ОСОБА_1 додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, визначивши останньому двомісячний строк з моменту набрання рішенням законної сили, оскільки таке рішення, на думку суду, буде відповідати не тільки принципу законності, а і справедливості.
Вказана позиція узгоджується із висновком Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 у справі № 686/5757/23 де зазначається, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права.
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17.
Судові витрати за клопотанням представника позивача слід залишити за ОСОБА_1 (а.с. 30).
Керуючись ст. ст. 2, 12, 13, 19, 76-82, 141, 206, 258-265, 268 ЦПК України, враховуючи правові позиції, викладені у роз`ясненнях ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі № 24-735/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» та у ППВСУ №7 від 30. 05. 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , терміном 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя : Гопкін П. В.