П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/34217/23 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Токарева Марія Сергіївна 
Суддя-доповідач - Ватаманюк Р.В. 
14 вересня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Ватаманюка Р.В. 
суддів: Сапальової Т.В.  Капустинського М.М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу, 
В С Т А Н О В И В :
позивач звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 07.11.2023 року №609 “Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення” в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догана;
- визнати протиправним та скасувати наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.12.2023 №675 “Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення” в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана ОСОБА_1 (0013348), старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність;
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 22.12.2023 року №694 “Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення” в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана ОСОБА_1 (0013348), старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби у поліції.
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 08.01.2024 року №34 “По особовому складу”, щодо звільнення капітана ОСОБА_1 відповідно до п.6 ч.1 ст. 77 ЗУ “Про Національну поліцію”.
- поновити, капітана поліції ОСОБА_1 (0013348), на посаді старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП з 09 січня 2024 року;
- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь капітана поліції ОСОБА_1 (0013348), старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 09,01.2024 року по день винесення судом рішення про поновлення.
- звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення капітана поліції ОСОБА_1 (0013348), старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, на посаді та стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 20.12.2024 у задоволенні позову відмовлено повністю.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позов задовольнити повністю.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.
До суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач вказує про обгрунтованість рішення суду першої інстанції та просить залишити його без змін.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України. 
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , проходив службу в органах патрульної поліції.
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 07.11.2023 №609 до капітана поліції ОСОБА_1 (0013348), старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Відповідно до змісту наказу встановлено: "..За результатами службового розслідування, на підставі зібраних матеріалів, у діях капітана поліції ОСОБА_1 встановлено факти вчинення дисциплінарних проступків
Так, капітан поліції ОСОБА_1 , вчинили дисциплінарні проступки, які дискредитують честь і підривають авторитет Національної поліції, безпідставно, умисно ігноруючи, усвідомлюючи протиправність своїх дій та можливе настання наслідків, неналежним чином здійснювали реагування на повідомлення, що надійшли на скорочений номер екстренного виклику поліції «102». Не здійснювали виїзди на місце події, не з`ясовували належним чином обставин правопорушення або події, практично одночасно проставляли відмітки в системі ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, чим порушили вимоги підпунктів 1,2, 8-10 пункту 2, пункту 7 розділу ІХ, пунктів 7,8,16 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 27 квітня 2020 року №357.
Не проводили в повному обсязі безперервну відео фіксацію, чим порушили вимоги пункту 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, наказом МВС від 18 грудня 2018 року №1026.
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 12.12.2023 №675 до капітана поліції ОСОБА_1 (0013348), старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Відповідно до змісту наказу встановлено: "..За результатами службового розслідування, на підставі зібраних матеріалів, у діях капітана поліції ОСОБА_1 встановлено факти вчинення дисциплінарних проступків
Так, капітан поліції ОСОБА_1 , отримавши до виконання матеріали вхідної кореспонденції, зареєстровані в УП в Житомирській області ДПІ від 03.10.2023 №14501 не забезпечив їх належний розгляд у строки визначені законодавством, не проінформував свого безпосереднього керівника про причини та умови, що ускладнили виконання їх обов`язків, та крім того, допустили втрату матеріалів вхідної кореспонденції, зокрема капітан поліції ОСОБА_2 - документу від 03.10.2023 № 14501.
Крім того, зазначені працівники проявили бездіяльність, що виразилась у невжитті будь-яких заходів щодо відновлення втрачених документів, а також забезпечення їх розгляду."
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 22.12.2023 №694 до капітан поліції ОСОБА_1 (0013348), старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до змісту наказу встановлено: "..10.09.2023 на скорочений номер “ 102” надійшло повідомлення про “Інші тілесні ушкодження” за участю поліцейського, для реагування на яке направлено наряд “ГРАНІТ-0015” у складі капітана поліції ОСОБА_1 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , які не забезпечили негайного інформування диспетчера (оперативного чергового) про прибуття та візуальне обстеження місця події, а також надання інформації про заходи, які здійснено для охорони місця події, стан здоров`я заявника (потерпілого) та інших осіб, заходи, ужиті для встановлення та затримання осіб, які вчинили правопорушення, кількість інших нарядів поліції, які прибули на виклик, та іншу інформацію.
Підтвердивши ознаки кримінального правопорушення, про що також зазначено в електронному рапорті за результатами опрацювання завдання, капітан поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліції ОСОБА_4 не поінформували диспетчера (оперативного чергового) про необхідність направлення слідчо-оперативної групи на не перебували на місці події до її прибуття.
Старший лейтенант поліції ОСОБА_5 та капітан ОСОБА_2 не з`ясували в заявника (потерпілого) на місці події абонентський номер та адресу електронної пошти, а також зручний для нього спосіб отримання відповіді про результати розгляду його заяви.
Крім того, старший наряду - капітан поліції ОСОБА_2 за результатала виконання завдання належним чином не оформив результати реагування на правопорушення в інформаційно-комунікаційній системі “Інформаційний портал Національної поліції України”, зокрема не вніс до електронного рапорту корисної інформації щодо осіб, речей, виконаних дій, а також фотозображення, що могли сприяти в установленні осіб, які їх учинили, та вирішенні інших службових завдань, чим порушив вимоги пункту 7 Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 27 квітня 2020 року №357.
Водночас капітан поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліції ОСОБА_5 належним чином не поінформували відділ чергової служби та керівництво відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП про наявність у діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 ознак дисциплінарного проступку, що унеможливило вжиття будь-яких заходів реагування керівництвом.
Також капітан поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліці ОСОБА_5 будь-яким чином не доповідали керівництву УПП в Житомирській області ДПП про можливе вчинення ОСОБА_7 дисциплінарного проступку.
Зазначені дії та бездіяльність капітана поліції ОСОБА_1 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , під час опрацювання завдання 10.09.2023 “Інші тілесні ушкодження” супроводжувались порушенням та невиконанням вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року №1026, що виразилось у незабезпеченні отримання портативних відеореєстраторів, попри наявність таких пристроїв у секторі зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП, та, відповідно, призвело до незабезпечення останніми повної та безперервної відеофіксації події та під час виконання службових обов`язків загалом.
Крім того, незабезпечення отримання капітаном поліції ОСОБА_8 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_9 портативних відеореєстраторів призвело до вчинення останніми дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки.
Так, направляючись на опрацювання звернення “інші тілесні ушкодження”, що надійшло на скорочений номер “ 102” 10.09.2023 о 22.20, капітан поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліції ОСОБА_5 здійснили зупинку поруч з працівниками наряду “ГРАНІТ-0102”, у складі якого перебували інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_10 інспектор взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_11 , які з 21.26 до 23.19 здійснювали оформлення дорожньо-транспортної пригоди з потерпілими, повідомлення про яку надійшло на скорочений номер “ 102” 10.09.2023 о 21.25 та зареєстроване у журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 10.09.2023 № 38103. Капітан поліції ОСОБА_2 узяв портативний відеореєстратор старшого лейтенанта поліції ОСОБА_12 та спільно зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_9 попрямували за адресою виклику. Вказане, відповідно, унеможливило забезпечення виконання старшим лейтенантом поліції ОСОБА_13 вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026.
Водночас під час службового розслідування встановлено факт систематичного порушення зазначеного нормативно-правового акта щодо неотримання портативних відеореєстраторів у секторі зв`язку та телекомунікацій УПП в Житомирській області ДПП під час виконання службових обов`язків з 01.07.2023 до 11.09.2023.
Такими діями та бездіяльністю, капітан поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліції ОСОБА_5 порушили обов`язки неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових інструкцій, наказів керівництва, визначених у пунктах 1, 2 частини першої статті 18 Закону України “Про Національну поліцію”, пунктах 1, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року№ 2337-VIII “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” (далі -Дисциплінарний статут), якими передбачено професійне виконання службових обов`язків на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України:
Такі дії є проявом негідної поведінки, оскільки дискредитують звання поліцейського й негативно впливають на рівень авторитету та довіри суспільства до органів Національної поліції, дискредитують систему органів поліції та поліцейських в очах громадськості, негативно впливають на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.
Під час службового розслідування капітан поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліції ОСОБА_5 не сприяли його проведенню, чим порушили вимоги пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту."
Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №34 о/с від 08.01.2024 року ОСОБА_2 звільнений зі служби відповідно до п.6 ч.1 ст. 77 ЗУ “Про Національну поліцію”.
Вважаючи оскаржувані накази протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом з метою їх скасування.
Суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення виходив з того, що дисциплінарна комісія дійшла обгрунтованого висновку про порушення позивачем службової дисципліни, за порушення якої передбачена, дисциплінарна відповідальність.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюється Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII, яким передбачено, зокрема,
- під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України Про правовий режим воєнного стану (частина четверта статті 8 Закону № 580-VIII, яка набула чинності 01.05.2022)
- керівник поліції у межах повноважень надає доручення, обов`язкові для виконання поліцейськими, державними службовцями і працівниками поліції; призначає на посади та звільняє з посад у порядку, визначеному законом та іншими нормативно-правовими актами про державну службу, державних службовців апарату центрального органу управління поліції; ( пункти 9, 12 частини 1 статті 22 Закону №580-VIII).
За змістом частин 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут), що затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.
Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Відповідно до п. 2-6, ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Відповідно до п. 1- 4, ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807 затверджено «Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України».
Відповідно до частин п`ятої та п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Цим пунктом, зокрема, передбачено, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.
Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.
Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Згідно із частинами першою, третьою статті 19 цього Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид. стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Положеннями частин сьомої та восьмої цієї ж статті передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно із частиною четвертою статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706). Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування (абзац 2 пункту 1 Правил).
Згідно з пунктом 1 розділу II «Основні вимоги до поведінки поліцейського» названих Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.
Пунктами 3 та 4 Розділу IV «Взаємодія поліції із громадськістю та іншими державними органами» цих Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.
Підставою для призначення службового розслідування була доповідна записка Начальника управління патрульної поліції в Житомирській області ДПП капітана поліції Євгенія Ганзюка на ім`я начальника Департаменту патрульної поліції полковнику поліції Євгенію Жукову.
Відповідно до наказу № 2166 від 23 жовтня 2023 року «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», головою дисциплінарної комісії призначено ОСОБА_14 , який на думку позивача, всупереч ч. 4 cт. 15 Дисциплінарного статут Національної поліції України, є членом комісії, що є зацікавленою особою, яка зверталась з доповідною запискою, тому це є однією із підстав для скасування спірного наказу.
Окрім того, позивач вказує, що відповідно до змісту висновку від 10 травня 2023 року, проводилось службове розслідування щодо ймовірності допущених порушень працівників відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП, та за результатами проведеного розслідування встановлено про відсутність складу дисциплінарного проступку. У самому висновку комісією, було відображено алгоритм дій працівників відділу моніторингу та аналітичного забезпечення. Однак, комісією, не взято до уваги те, що у позивача наявна посадова інструкція саме інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області яка не передбачає обов`язковість виїздів працівників на скарги».
З приводу вказаних доводів позивача суд зазначає наступне.
Відповідно до частини третьої статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Аналогічна норма міститься також і у пункті 1 розділу II Порядку №893.
Згідно із пунктом 9 розділу VI Порядку №893 висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Положенням про управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції затвердженим наказом Департаменту патрульної поліції №361 від 18 березня 2016 року (у редакції наказу Департаменту патрульної поліції №2563 від 18 листопада 2021 року) управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції є територіальним (відокремленим) підрозділом Департаменту патрульної поліції.
Пунктом 1 розділу IV Положення про УПП в Житомирській області ДПП встановлено, що Управління у своїй роботі підконтрольне та підзвітне Департаменту патрульної поліції.
Пунктом 2 указаного розділу визначено, що Управління очолює начальник, який підпорядковується начальникові Департаменту патрульної поліції його першому заступнику та заступникам.
Відповідно до пункту 3 вказаного розділу, начальник Управління організовує роботу Управління, забезпечує виконання покладених на Управління завдань.
Згідно із пунктом 6 указаного розділу, начальник Управління:
- в установленому порядку вносить керівництву Департаменту патрульної поліції пропозиції щодо призначення, переведення, переміщення або звільнення з посад працівників Управління, про їх заохочення чи застосування до них дисциплінарних стягнень, чи притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також пропозиції щодо службових відряджень та надання відпусток працівникам Управління;
- призначає службові розслідування у порядку, визначеному законодавством;
- з метою своєчасного, повного та об`єктивного проведення службових розслідувань особисто контролює роботу дисциплінарної комісії;
- в разі необхідності залучає до проведення службового розслідування представників інших органів (підрозділів, закладів, установ);
- розглядає висновки за результатами службового розслідування та матеріалів службового розслідування; у разі незгоди із висновками службового розслідування в межах установленого строку надає доручення голові та членам комісії щодо додаткової перевірки обставин, та в разі необхідності на доопрацювання висновків службового розслідування;
- при встановленні під час службового розслідування діяння, що містить ознаки кримінального або адміністративного правопорушення, уживає заходів у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України або Кодексом України про адміністративні правопорушення;
- в межах наданих повноважень видає накази про застосування до поліцейських дисциплінарних стягнень та здійснює контроль за їх виконанням;
- забезпечує проведення службових перевірок та службових розслідувань;
- здійснює інші повноваження, делеговані керівником Департаменту патрульної поліції або передбачені законодавством.
Наказом Департаменту патрульної поліції №4621 від 11 жовтня 2018 року «Про надання повноважень начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту патрульної поліції щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень» надано право начальникам управлінь патрульної поліції в областях Департаменту патрульної поліції:
- видавати накази щодо застосування до підпорядкованого їм особового складу заохочень у вигляді дострокового зняття дисциплінарного стягнення, накладеного ними, та занесення на дошку пошани;
- видавати накази щодо призначення службових розслідувань стосовно дисциплінарних проступків підпорядкованого їм особового складу, а також на продовження їх строків відповідно до частини другої статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
- за результатами службових розслідувань видавати накази щодо застосування до підпорядкованого їм особового складу дисциплінарних стягнень у вигляді зауваження, догани та суворої догани.
Отже, аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що відповідно до цього Положення начальник управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції мав право, як ініціювати проведення службового розслідування так і здійснювати безпосередній контроль за роботою дисциплінарної комісії та результатів зібраних нею матеріалів службового розслідування.
Подібні висновки, викладені у постанові Верховного Суду у справі 380/4470/23 від 21 березня 2024 року.
Зважаючи на наведені норми закону, доводи позивача щодо зацікавленості керівника Управління в результатах проведення службового розслідування безпідставними, та такими, що не відповідає дійсним обставин справи та не може слугувати самостійною підставою для визнання протиправним та скасування наказу № 609 від 07 листопада 2023 року.
Крім того, при дослідженні наявних в матеріалах справи доповідних записок про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії вбачається, що вони подані за підписом начальника Управління; крім того він являвся і головою дисциплінарної комісії по всім службовим розслідуванням, що оскаржуються позивачем, проте як самостійною підставою для скасування став лише в частині оскарження наказу № 609 від 07 листопада 2023 року, яким застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Наказом МВС від 27 квітня 2020 року №357 затверджено «Інструкцію з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», якою зокрема встановлено порядок реагування на заяви і повідомлення, звернення громадян, що надходять телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102».
Тому, колегія суддів вважає безпідставним доводи позивача на ту обставину, що комісією не взято до уваги, що у позивача наявна посадова інструкція саме інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області, яка не передбачає обов`язковість виїздів працівників на скарги. Зі змісту висновку за результатами службового розслідування від 03.11.2023 вбачається чітке роз`яснення норм, які встановлені Інструкцією з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України від 27 квітня 2020 року №357, що прямо передбачені вимоги нормативно-правових актів, якими у своїй роботі повинні керуватись працівники поліції.
Також, помилковими є посилання позивача на те, що у висновку службового розслідування від 10.05.2023 зазначено, що результатами проведеного розслідування встановлено про відсутність складу дисциплінарного проступку, адже, як встановлено судом, на сторінці 21 абзацу 1, 2 висновку службового розслідування від 03.11.2023 зазначено, що дисциплінарна комісія дійшла до висновку про наявність у діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку.
Крім того, в матеріалах службового розслідування докази неналежного виконання порушення вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року №1026.
Зокрема, матеріалами справи підтверджено, що старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП капітан поліції ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, а саме, неналежним чином здійснював реагування на повідомлення, що надійшли на скорочений номер екстреного виклику поліції «102». Не здійснював виїзди на місце події, не з`ясовував належним чином обставин правопорушення або події, практично одночасно проставляв відмітки в системі ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, чим порушив вимоги підпунктів 1, 2, 8-10 пункту 2, пункту 7 розділу IX, пунктів 7, 8, 16 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 27 квітня 2020 року №357.
Також встановлено, що позивач не проводив в повному обсязі безперервну відеофіксацію, чим порушив вимоги пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026.
Крім того, у відзиві на позовну заяву та у оскаржуваних наказах зазначено, що під час службового розслідування старший інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП капітан поліції Шиманський М. не сприяв його проведенню, чим порушив вимоги пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту.
Таким чином, вказаними діями, в рамках проведеного службового розслідування, доведено, що капітан поліції ОСОБА_2 порушив обов`язок неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції та професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових обов`язків, наказів керівництва, визначених у пунктах 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», у пунктах 1,4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту.
З наказом ДПП № 609 від 07.11.2023 позивач ознайомився 29.11.2023. В даному наказі є вся необхідна інформація яка стосується його протиправної поведінки та які нормативно - правові акти позивачем були порушені. Незгода із застосованим дисциплінарним стягненням не може бути самостійною підставою для визнання протиправним та скасування наказу.
Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу №675 від 12 грудня 2023 року, яким застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, суд виходить з наступного.
Відповідно до змісту наказу за порушення пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців другого, сьомого частини першої статті 19, частини першої статті 20 Закону України «Про звернення громадян», пунктів 1, 4-6, 13 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Дисциплінарного статуту, пунктів 6, 7, 10, 12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 15 листопада 2017 року № 930, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, підпункту 2.1.1. пункту 2.1. розділу 2, підпунктів 2.2.1., 2.2.25. пункту 2.2. розділу 2, пункту 2.3 розділу 2 посадової інструкції старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13 грудня 2017 року № 6086, згідно з пунктом 4 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту застосувати до старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Відповідно до пункту 22 Інструкції з діловодства від 20.05.2016 №414, у зв`язку з відпусткою, хворобою, відрядженням працівника або його звільненням не виконані ним службові документи за вказівкою безпосереднього начальника передаються іншому працівникові або до підрозділу документального забезпечення з відміткою про це у відповідних обліках. У разі звільнення працівник повинен здати до канцелярії документи, журнали, справи, печатки, штампи тощо, що за ним рахуються. Контроль за повним і своєчасним поверненням документів покладається на керівників органів та підрозділів поліції та працівників підрозділу документального забезпечення.
Згідно пункту 5 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.
Відповідно до пункту 7 розділу VIII Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 15 листопада 2017 року № 930, у разі якщо взяте на контроль звернення не може бути вирішене в установлений строк, виконавець заздалегідь, але не пізніше ніж за три дні до закінчення зазначеного строку доповідає про це посадовій особі, яка здійснює контроль, і порушує питання про продовження строку в межах, установлених законодавством про звернення громадян. Про продовження строку розгляду письмово повідомляється автор звернення.
Судом встановлено, що капітан поліції ОСОБА_2 приступивши до виконання службових обов`язків не повідомив, що порушив строки розгляду службової документації
Тобто, в порушення Порядку №930 капітан поліції ОСОБА_2 проявив службову недбалість, яка призвела до незабезпечення розгляду ввіреної йому службової документації у передбачені законодавством строки та втрати такої. Вказані обставини були підтверджені наявними в матеріалах службового розслідування поясненнями особового складу відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП.
Відповідно до пункту 1 розділу VIII Порядку № 930, керівники органів чи підрозділів поліції здійснюють безпосередній контроль за додержанням установленої законодавством і цим Порядком процедури розгляду звернень.
Відповідно до підпункту 2.1.1. пункту 2.1. розділу 2 посадової інструкції інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13 грудня 2017 року № 6086, основними завданнями інспектора відділу є сприяння в межах компетенції та повноважень у забезпечення реалізації задач патрульної поліції в межах завдань Національної поліції України.
Таким чином, будучи безпосереднім виконавцем службової документації, яка згідно законодавства України мала бути виконана у певні строки, капітан поліції ОСОБА_2 , не вжив усіх відповідних заходів щодо забезпечення її розгляду, не поінформував керівництво відділу та УПП в Житомирській області ДПП про неможливість забезпечення її розгляду та не повернув ввірені документи керівнику відділу у зв`язку із хворобою, з метою визначення інших виконавців з числа особового складу відділу.
Згідно з усталеною практикою Верховного Суду, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Судовий контроль при оцінці актів та дій органів державної влади під час виконання ними дискреційних повноважень є обмеженим. За загальним правилом національні суди повинні утримуватися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки суб`єкта владних повноважень щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.
У контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості.
Судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що висновки відповідача, якими він мотивував наявність підстав для застосування до позивача виду дисциплінарного стягнення, як попередження про неповну службову відповідність, є довільними, нераціональними, не підтвердженими доказами або ж помилковими щодо фактів.
Відносно позовної вимоги щодо визнання протиправним та скасування наказу № 694 від 22 грудня 2023 року та наказу від 08 січня 2024 року № 34 «По особовому складу», яким застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби у поліції, суд зазначає наступне.
Згідно матеріалів справи за результатами висновку службового розслідування від 15 грудня 2023 року досліджувалось питання можливого порушення службової дисципліни ОСОБА_8 під час реагування 10.09.2023 на повідомлення про правопорушення «Інші тілесні ушкодження» за адресою: АДРЕСА_1 за участі працівника поліції, а саме інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону УШІ в Житомирській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 .
Крім того, поміж інших встановлених порушень, відповідачем виявлено, що в порушення пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026 та розділу X Порядку дій нарядів (екіпажів) поліції під час несення служби, затвердженого дорученням УПП в Житомирській області ДПП від 03.09.2021 № 13160вн/41/28/01-2021, позивачем не було здійснено належне отримання та користування портативним відеореєстратором.
Зокрема встановлено, що узявши портативний відеореєстратор у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_12 , капітан поліції ОСОБА_2 та старший лейтенант поліції ОСОБА_5 фактично унеможливили забезпечення виконання старшим лейтенантом поліції ОСОБА_13 , який здійснював оформлення дорожньо-транспортної пригоди, вимог Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026.
Таким чином, незабезпечення отримання капітаном поліції ОСОБА_8 портативних відеореєстраторів призвело до вчинення останніми дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки.
З огляду на встановлені обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що дисциплінарна комісія дійшла обгрунтованого висновку про порушення позивачем службової дисципліни, за порушення якої передбачена, дисциплінарна відповідальність. При визначенні виду дисциплінарного стягнення, комісією враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Вказаний дисциплінарний проступок поліцейський вчинив за відсутності обставин, що пом`якшують відповідальність, виключно з власної провини, через особисту недисциплінованість, внаслідок нехтуванням обов`язку поліцейського щодо неухильного дотримання вимог чинного законодавства (дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників), порушення обов`язку професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно та наполегливо самовдосконалюватися, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції; порушення обов`язку утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Вказане впливає на рівень довіри населення до поліції, який є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Додатково слід наголосити, що у постанові Верховного Суду від 08.02.2024 у справі №640/8784/21 суд дійшов усталеного висновку, що чинним законодавством України передбачено право, а не обов`язок поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та дисциплінарної комісії надавати і, відповідно, одержувати пояснення щодо обставин, які досліджуються. Ненадання таких пояснень не є перешкодою для подальшого розгляду матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку та проведення службового розслідування. Крім того, а ні Дисциплінарним статутом, а ні Порядком № 893 не конкретизовано місце, де саме мають бути надані такі пояснення. При цьому, поліцейський може надати такі пояснення як письмово, так і безпосередньо членам дисциплінарної комісії під час проведення бесіди. Поряд з цим, приписами Дисциплінарного статуту встановлений обов`язок дисциплінарної комісії скласти акт, у разі відмови поліцейського від надання пояснень.
Відповідно до ч. 7 ст.14 Дисциплінарного статуту у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
Відповідно до ст. 29 Дисциплінарного статуту у разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
Так, відповідно до вимог чинного законодавства, поліцейський може бути притягнутий до одного з видів дисциплінарної відповідальності, що передбачені статтею 13 Дисциплінарного статуту, внаслідок порушення службової дисципліни, яке може проявитись у невідповідності його поведінки. Скоєння дисциплінарного проступку має бути встановлене в ході повного, об`єктивного та всебічного дослідження об`єктивної та суб`єктивної сторони складу проступку в ході службового розслідування з дотриманням строків та порядку його проведення, а також прав особи, визначених Інструкцією.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем були дотримані вимоги щодо проведення службового розслідування та не допущені порушення щодо порядку його проведення, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування спірних наказів Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 22.12.2023 №694 та №33 «По особовому складу» від 08.01.2024 та поновлення позивача на посаді, з підстав порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування, є безпідставними.
Вказані висновки відповідають позиції Верховного Суду викладеній у постанові від 30.04.2026 у справі № 240/34297/23 в аналогічних правовідносинах щодо оскарження цих же наказів але в частині, що стосуються іншої особи.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.
Стосовно клопотання відповідача про залишення апеляційної скарги без розгляду у зв`язку із пропуском строку на подання апеляційної скарги суд зазначає, що оскаржуване рішення Житомирського окружного адміністративного суду прийняте 20.12.2024, апеляційну скаргу сформовано апелянтом в системі Електронний суд та надіслано суду та відповідачу 18.01.2025, що підтверджується квитанціями, тобто в межах строку встановленого ст. 295 КАС України. При цьому в системі ДСС апеляційна скарга зареєстрована судом 24.01.2025. Отже, апелянтом не пропущено строк на подання апеляційної скарги, тому ухвалою суду відкрито апеляційне провадження у справі. Відтак клопотання відповідача про залишення апеляційної скарги без розгляду є безпідставним та задоволенню не підлягає.
Інші доводи апелянта встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2024 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий | | | Ватаманюк Р.В.
Судді | | | Сапальова Т.В.    Капустинський М.М.