Справа № 309/2931/26
Провадження № 1-кс/309/357/26

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

04 серпня 2026 року м. Хуст 

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , користувача вилученого майна ОСОБА_3 розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 12026071050000406 від 02.08.2026 р. щодо кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України про арешт тимчасово вилученого майна,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 12026071050000406 від 02.08.2026 р. щодо кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України звернувся в суд з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна .
Клопотання вмотивовано тим, що 01.08.2026 приблизно о 21 год. 50 хв. водій ОСОБА_3 , керуючи автомобілем марки «LEXUS GX 470» д.н.з НОМЕР_1 , рухаючись по вул. А. Волошина в м Хуст, у напрямку м. Мукачево, під час виконання маневру повороту ліворуч на територію готельно-ресторанного комплексу «Апартель Ріка», виїхав на смугу зустрічного руху де допустив зіткнення з зустрічним мотоциклом марки «Мустанг» без номерних знаків під керуванням неповнолітнього ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рухався в напрямку м.Хуст.
В результаті ДТП водій мотоцикла ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк АДРЕСА_1 , був доставлений КМШД до Хустської ЦЛ з попереднім діагнозом: ЗЧМТ, перелом кісток лицевого черепа, лінійний перелом передньої стінки правого гайморового синуса, вторинний правобічний синусид, множинні садна тулуба, коліна та ліктьової ділянки ключиці, забій передньої черевної стінки, грудної клітки, травматичний шок.
01.08.2026 під час проведення огляду місця ДТП вилучено автомобіль «LEXUS GX 470» д.н.з НОМЕР_1 та мотоцикл «Мустанг» без номерних знаків, які поміщений на арешт майданчик Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області.
Згідно п.1 ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно ст. 170 КПК України накладається арешт на майно в разі, якщо особу необхідно обмежити у користуванні та розпорядженні майном з метою забезпечення дієвості кримінального провадження.
У своєму клопотанні слідчий покликаючись на норми ст. ст. 168, 170 КПК України просить суд накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця ДТП 01.08.2026, на час проведення судових експертиз у кримінальному провадженні, а саме: автомобіль «LEXUS GX 470» д.н.з НОМЕР_1 , який відповідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 зареєстрований за громадянкою ОСОБА_7 , мешканкою АДРЕСА_2 та перебував у користуванні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_3 ., а також на мотоцикл марки «Мустанг» без номерного знаку, який перебував у користуванні неповнолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_3 .
В судове засідання слідчий СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській ОСОБА_4 не з`явився, у своєму клопотанні просить розглянути у його відсутність. 
В судове засідання користувач вилученого майна , а саме ОСОБА_6 не з`явився про місце і час розгляду клопотання належним чином був повідомлений.
В судовому засіданні користувач вилучено майна, а саме мотоцикла марки «Мустанг» без номерного знаку ОСОБА_6 не з`явився , про місце і час розгляду справи належним чином був повідомлений . 
Враховуючи наведені обставини, а також враховуючи строки , які передбачені КПК України щодо розгляду клопотань про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд клопотання у відсутність користувача тимчасово вилученого майна ОСОБА_6 , а також слідчого. 
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.
При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.
Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.
Також, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).
При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.
За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
Враховуючи, що, автомобіль марки «Lexus GX 470» д.н.з НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_7 , мешканці АДРЕСА_2 та перебуває у користуванні ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканця АДРЕСА_3 відповідає критеріям , які визначені в ст. 98 КПК України тобто є речовим доказом у справі, а також враховуючи , що необхідні експертні дослідження по ньому вже виконані, вважаю за необхідне накласти на нього арешт та передати його користувачу на відповідальне зберігання з забороною відчуження, пошкодження, та втрату цього майна до його скасування у встановленому законом порядку.
Відповідно до ст. 388 КК України розтрата, відчуження, приховування, підміна, пошкодження, знищення майна або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт, із заставленим майном або майном, яке описано, чи порушення обмеження (обтяження) права користуватися таким майном, здійснене особою, якій це майно ввірено, а також здійснення представником банку або іншої фінансової установи банківських операцій з коштами, на які накладено арешт караються штрафом від двохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого.
У зв`язку з цим, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність попередження ОСОБА_3 про таку відповідальність.
Враховуючи, що, мотоцикл «Мустанг » без номерного знаку, який перебуває у користуванні ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 відповідає критеріям , які визначені в ст. 98 КПК України тобто є речовим доказом у справі, а також враховуючи , що необхідні експертні дослідження по ньому ще не проведені, вважаю за необхідне накласти на нього арешт та залишити його на арешт майданчику Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області до його скасування у встановленому законом порядку.

Керуючись ст. ст. 171, 172 КПК України, суддя слідчий –

П О С Т А Н О В И В: 

Клопотання слідчого СВ Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 12026071050000406 від 02.08.2026 р. щодо кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України про арешт тимчасово вилученого майна– задоволити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у даному кримінальному провадженні, а саме на автомобіль марки «Lexus GX 470» д.н.з НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_7 , мешканці АДРЕСА_2 та перебуває у користуванні ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканця АДРЕСА_3 , який повернути на відповідальне зберігання користувачу ОСОБА_3 . 
Попередити ОСОБА_3 про кримінальну відповідальність , яка передбачена ст. 388 КК України.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у даному кримінальному провадженні, а саме на мотоцикл «Мустанг » без номерного знаку, який перебуває у користуванні ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , який залишити на зберіганні на арешт майданчику Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області. 
В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчого ОСОБА_4 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_5 . 
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Повний текст ухвали виготовлено 5 серпня 2026 р.  

Слідчий суддя 
Хустського районного суду:  ОСОБА_1