Справа № 229/6337/23 
2/212/449/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2026 року м.Кривий Ріг 

Покровського районного суду міста Кривого Рогу у складі:
суддя - Ведяшкіна Ю.В.
секретар судового засідання – Розинько К.А.
у цивільній справі № 229/6337/23 за позовом ОСОБА_1 до Бахмутської міської територіальної громади в особі Бахмутської міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
в с т а н о в и в :
23.07.2025 року до суду за підсудністю надійшов зазначений позов, в якому адвокат Цехош А.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 просив суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.
В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Бахмут Донецької області померла мати позивача – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 , та на належну їй квартиру АДРЕСА_2 . Зазначені квартири за життя ОСОБА_2 заповіла сину – ОСОБА_1 . З жовтня 2019 року позивач перебуває на військовій службі в ІНФОРМАЦІЯ_4 і не мав можливості вчасно звернутися до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини. У зв`язку з російською агресією та впровадженням по всій території України воєнного стану, ще до закінчення шестимісячного строку позивач у березні 2022 року в телефонному режимі звернувся до державного нотаріуса Другої Бахмутської державної нотаріальної контори, де йому повідомили, що строки подання заяв і прийняття спадщини призупинені у зв`язку із введенням воєнного стану. Оскільки особисте звернення до нотаріуса було неможливим через перебування позивача на військовій службі, роз`яснення нотаріуса позивачем були сприйняті як можливість подати заяву пізніше, тобто після скасування військового стану; але згодом дізнався, що після внесення змін до законодавства, він мав звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом 10 місяців з дня смерті матері, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 . Однак, через необхідність виконання обов`язків військової служби не вклався у вказаний термін. Лише після надання йому короткочасної відпустки за сумлінне виконання службових обов`язків, він звернувся до приватного нотаріуса за місцем тимчасового проживання своєї сім`ї з відповідною заявою, але 07.09.2023 року отримав письмові роз`яснення про те, що пропустив строк для прийняття спадщини. З наведених обставин, з метою захисту свого цивільного права на оформлення спадщини після смерті матері, змушений звернутися до суду із зазначеним позовом. 
11.12.2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. 
22.01.2026 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 , не з`явився, в своїй заяві просив проводити розгляд справи у його відсутність, позов підтримав та просив його задовольнити.
В судове засідання представник відповідача - Бахмутської міської територіальної громади в особі Бахмутської міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області, не з`явився, в своєму клопотанні просив проводити розгляд справи у його відсутність, та зазначив, що не заперечує проти задоволення позову.
Дослідивши письмові докази, суд дійшов наступних висновків.
Так, з матеріалів справи судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , згідно відомостей, наведених у паспорті громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого 09.07.1999 року Артемівським МВ УМВС України в Донецькій області, з 16.03.2005 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ; згідно відомостей, наведених у позовній заяві фактично проживає за адресою: АДРЕСА_4 .
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 19.07.1983 року відділом ЗАГС виконкому Артемівської міської ради Донецької області, батьками ОСОБА_1 є: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 (а.с.7).
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 20.12.2021 року Бахмутсьим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бахмутському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), матір позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (зворот а.с.7).
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.11,12), та на квартиру АДРЕСА_2 (а.с.10).
За життя ОСОБА_2 , 01.04.2016 року, склала заповіт, відповідно до якого заповіла належну їй квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_5 , синові ОСОБА_1 (а.с.8); 05.07.2017 року, склала заповіт, відповідно до якого заповіла належну їй квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 (зворот а.с.8).
07.09.2023 року приватний нотаріус Луцького міського нотаріального округу Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надала письмові роз`яснення ОСОБА_1 на його усну заяву про відкриття спадкової справи за фактом смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Бахмут Донецької області, відповідно до яких, оскільки звернення про відкриття спадщини ним було подано після спливу шести місяців з моменту смерті спадкодавця, заявник вважається таким, що не прийняв спадщину, та роз`яснено право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, в разі наявності поважних причин пропуску такого строку (зворот а.с.9).
12.09.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом.
Згідно наданих позивачем доказів, а саме, довідки № 5693 від 14.06.2023 року (форма 5) ОСОБА_1 з 25.10.2019 року перебуває на військовій службі в ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с.13), що також підтверджується копією військового квітка, посвідченням про отримання заохочувальної відзнаки від 05.09.2022 року, та подякою Бахмутської міської ради від 2023 року (зворот а.с.13 – 17).
Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі №638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 26 жовтня 2022 року в справі №522/17925/16 (провадження № 61-1122св22).
З 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено режим воєнного стану, який діє до теперішнього часу.
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
Постановою Кабінету Міністрів України № 209 від 06.03.2022 року пункт 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 викладено в наступній редакції: «Установити, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється».
Постановою Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану» пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» виключено.
Наказом Міністерства юстиції України від 11 березня 2022 року № 1118/5 «Про затвердження Змін до деяких нормативно – правових актів у сфері нотаріату» (набрав чинності 19.03.2022) внесено зміни до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, відповідно до яких: в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь – яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини; в умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом п`яти робочих днів з дня відновлення такого доступу; забороняється видача свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі, заведеної без використання Спадкового реєстру, до її реєстрації у Спадковому реєстрі.
Звертаючись до суду із зазначеним позовом, позивач наголошував, що ним пропущено строк, визначений статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини у зв`язку із введенням на території України з 24.02.2022 року воєнного стану та веденням бойових дій у країні, та відсутністю можливості покинути місце служби враховуючи, що він з 25.10.2019 року перебуває на військовій службі в ІНФОРМАЦІЯ_8 ; та у зв`язку із суперечливими положеннями закону щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу декілька разів кардинально змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця та в кінцевому етапі мали своїм наслідком пропущення строку для подачі ним заяви про прийняття спадщини.
З матеріалів справи вбачається, що спадкодавець ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже кінцевим строком для подання заяви про прийняття спадщини для позивача було 18.06.2022 року.
Отже, перешкоди у вигляді введення воєнного стану почали існувати протягом шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття або відмови у прийнятті спадщини, під час дії пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» , що свідчить про те, що позивач правомірно вважав, що строк для подання заяви на прийняття спадщини зупинено на час дії воєнного стану; в цей же час, та до дня звернення позивачем до нотаріуса із письмовими роз`ясненнями, тобто до 07.09.2023 року існувала перешкода у вигляді проходження ним військової служби.
На підставі викладеного, суд враховує, що введення воєнного стану, ухвалення у зв`язку з цим наведених норм чинного законодавства та факт перебування позивача на військовій службі, унеможливило своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавця, звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску позивачем строку такого звернення до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 ..
Крім того, суд вважає за необхідне зазначить, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
При цьому, Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність у ОСОБА_1 поважних причин пропуску встановленого законом шестимісячного строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_2 .
Крім того, судом враховується той факт, що позивач є спадкоємцем за заповітом після померлої матері, спадщина відповідно до вимог ст.1277 Цивільного кодексу України відумерлою не визнана, а отже вона є досі відкритою, тому, відповідно до ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України, позивач має право на її прийняття як спадкоємець. 
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню та ОСОБА_1 слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_2 , тривалістю в три місяці, з дня набранням рішенням суду законної сили.
З огляду на вищевикладене, керуючись ст. ст. 4, 5, 6 -13, 17 - 18, 76 - 82, 89, 259, 263, 264, 265, 268 ч. 4, 273, 354, 355 ЦПК України, суд
у х в а л и в :
Позов ОСОБА_1 до Бахмутської міської територіальної громади в особі Бахмутської міської військової адміністрації Бахмутського району Донецької області про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном у три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дні вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне судове рішення складено 15.09.2026 року.

Суддя: Ю. В. Ведяшкіна