Справа № 359/14447/25
Провадження № 2/359/2403/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2026 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Яковлєвої Л.В.
при секретарі Брова Д.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Бориспільського міськрайонного суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акціонерний банк «Радабанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
ВСТАНОВИВ:
09 грудня 2025 року АТ «АБ « Радабанк» звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , якою просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість по ліміту овердрафту у загальній сумі 118 787, 30 грн., яка складається з : простроченої заборгованості по ліміту овердрафту 96 848, 58 грн.; простроченої заборгованості по нарахованим процен-там 21 938, 72 грн., а також витрати по сплаті судового збору в сумі 2 422, 40 грн..
В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує, що між АТ «АБ «Радабанк» та ОСОБА_1 за Заявою на оформлення послуг з відкриття та обслуговування поточних рахунків що передбачає використання електронного платіжного засобу крім пакетів послуг зарплатних карток від 23 листопада 2022 року було укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі Договір, Заява) та встановлено ліміт овердрафту у сумі 100 000, 00 грн. згідно з Умовами (Додаток 7/7.1 до Договору), які є невід`ємною частиною договору. Відповідач отримав грошові кошти, але своїх зобов`язань у повному обсязі не виконав.
Як вбачається з умов Договору, в межах цього договору Банк пропонує надання послуг щодо надання овердрафтів для клієнтів. У порядку та на умовах цього Договору Банк зобов`язується надавати Клієнту одну, або декілька послуг, визначених цим Договором, та замовлених Клієнтом шляхом підписання Заяви на оформлення послуги/Заяв(и) на приєднання, за умови своєчасної та повної оплати вартості послуг Банку, а Клієнт зобов`язується користуватися послугами у відповідності до умов Договору, правил надання послуг, встановлених Банком, сплачувати Банку винагороду за послуги та виконувати інші зобов`язання, відповідно до цього Договору.
Відповідно п.2. Договору підписанням Заяви-згоди Клієнт беззастережно та безумовно приєднується до умов цього Договору або його частини, яка регулює порядок надання замовленої Послуги та підтверджує своє ознайомлення з рекомендаціями/заходами щодо безпеки під час користування платіжної картки, кібербезпеки, що розміщені на сайті Банку та у розділах цього Договору. Договір вважається укладеним після отримання Банком від Клієнта письмової заповненої та підписаної Заяви-згоди/Заяви на приєднання (в електронній або паперовій формі), оплати послуг Банку згідно діючих тарифів, якщо така оплата встановлена Банком, та підписання заяви працівником банку, уповноваженим на це відповідно до посадових повноважень та довіреностей, та скріпленою печаткою Банку.
В п. 10.1. Договору зазначено, що Банк може надати Клієнту-резиденту України- власнику Карткового рахунку кредитні кошти у формі Овердрафту, згідно належним чином заповненої та підписаної Клієнтом Заяви на оформлення послуги/Заяви на приєднання та згідно Умов, які є невід`ємною частиною цього Договору, та відповідно до встановлених Банком правил.
Шляхом підписання Заяви на оформлення послуги/Заяви на Приєднання до цього Договору, Клієнт підтверджує, що Відповідно до вимог Закону України «Про споживче кредитування», АТ «АБ «Радабанк» у письмовій формі повідомив його про найменування та місцезнаход-ження Банку та його структурного підрозділу, через який надається споживчий кредит, реквізити ліцензії Банку; кредитні умови, зокрема: тип кредиту, сума кредиту, мету оформлення та спосіб надання кредиту; види його забезпечення; тип процентної ставки; орієнтовну загальну вартість кредиту та загальні витрати за кредитом, реальну річну 86 процентну ставку за кредитом, виходячи з обраних мною умов кредитування; порядок повернення кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом; інформацію про наслідки прострочення виконання зобов`язань зі сплати платежів, у тому числі розмір штрафу, пені, процентну ставку за прострочену заборгованість, порядок та умови відмови від надання та одержання кредиту, порядок дострокового повернення кредиту та його умови; інформацію про порядок вимоги Банком повного повернення суми кредиту у будь-який час; право споживача на звернення до Національного банку України у разі порушення кредито-давцем, новим кредитором та/або колекторською компанією законодавства у сфері споживчого кредитування, у тому числі порушення вимог щодо взаємодії із споживачами при врегулюванні простроченої заборгованості (вимог щодо етичної поведінки), а також на звернення до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої споживачу у процесі врегулювання простроченої заборгованості.
Ухвалою суду від 12 грудня 2025 року у справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом). Сторонам роз`яснено права, обов`язки та встановлено строки для реалізації процесуальних прав.
Належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи представник позивача до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Натомість представник позивача подав до суду заяву, якою просив розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечує.
Відповідач до суду не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Заяв чи клопотань, відзиву на позов до суду не направив.
Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно вимог ст.223, 280, 281 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи, проти такого вирішення справи не заперечує і представник позивача.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення.
За змістом вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.
Згідно постанови КЦС Верховного Суду від 30 вересня 2022 року у справі за №761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбулось, то датою його ухвалення є дата складання повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.
Відповідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Розглядаючи позов, суд має встановити обставини справи виходячи з фактичних право-відносин сторін, але в межах заявлених вимог.
Суд, дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази, прийшов висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.
Обґрунтовуючи своє рішення, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Судом встановлено, що 23 листопада 2022 року між АТ «АБ «Радабанк» та ОСОБА_1 за Заявою на оформлення послуг з відкриття та обслуговування поточних рахунків що передбачає використання електронного платіжного засобу крім пакетів послуг зарплатних карток було укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та встановлено ліміт овердрафту у сумі 100 000,00 грн. згідно з Умовами (Додаток 5 до Договору), які є невід`ємною частиною договору, відповідно до встановлених банком правил.
Відповідно заявки на оформлення послуги овердрафту ОСОБА_1 просив АТ «АБ «Радабанк» встановити на поточний рахунок № НОМЕР_1 для власних потреб у валюті гривня овердрафт в розмірі 100 000, 00 грн., процентна ставка за користування кредитом у межах пільгового періоду 0,01% річних, за межами пільгового періоду – 42, 00 % річних, на прострочену заборгованість – 55% річних, періодичність сплати процентів – щомісяця, відповідно умов договору. Термін дії овердрафту – 12 місяців з можливістю пролонгації за рішенням банку.
Позивач виконав своє зобов`язання та встановив ОСОБА_1 овердрафт в розмірі 100 000, 00 грн., яким скористався відповідач Наведене підтверджується випискою по особовому рахунку за період з 23 листопада 2022 року по 02 грудня 2025 року.
Відповідач неналежним чином виконує грошове зобов`язання, у зв`язку з чим станом на 01 грудня 2025 року у неї утворилась заборгованість у розмірі 118 787, 30 грн., яка складається з: простроченої заборгованості по ліміту овердрафту 96 848, 58 грн.; простроченої заборго-ваності по нарахованим процентам 21 938, 72 грн..
Наведене підтверджується розрахунком заборгованості, правильність якого не спростована відповідачем.
Відповідно ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1048 ЦК України).
Частиною 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом ст. 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у цьому випадку АТ «Акціонерний Банк «Радабанк»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
За змістом ст. 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Відповідно ч. 1 ст. 1048ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається нарівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
На підставі наданих позивачем доказів суд вважає встановленою наявність кредитних правовідносин між сторонами та наявність заборгованості у відповідача перед АТ «Радабанк».
Як встановлено вище, в підписаній Заяви на приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» від 23 листопада 2022 року ОСОБА_1 був ознайомлений з порядком сплати заборгованості та сплати відсотків за користування кредитом.
Таким чином, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Акціонерний банк «Радабанк» не повернуті, а також вимоги ч. 2 ст. 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість по ліміту овердрафту у загальній сумі 118 787, 30 грн.
При зверненні до суду з даним позовом АТ «Акціонерний банк «Радабанк» сплачено судовий збір у розмірі 2422, 40 грн.. Наведене підтверджується платіжною інструкцією № 41066 від 04 грудня 2025 року.
Відповідно вимог ч. 1 ст. 133 та п.1 ч.2, ч.1ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.
Зважаючи на повне задоволення вимог АТ «Акціонерний банк «Радабанк», суд вбачає підстави для стягнення зі ОСОБА_1 на користь позивача витрат по сплаті судового збору.
Враховуючи наведене та керуючись вимогами ст. 525, 526, 530, 610 - 612, 1046 - 1050 ЦК України, ст. 10-12, 76-81, 133, 141, 223, 259-260, 263, 265, 353, 354 ЦПК України, суд -
В И Р І Ш И В:
Позовну заяву Акціонерного товариства «Акціонерний банк «Радабанк» до  ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з  ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акціонер-ний банк «Радабанк» заборгованість станом на 01 грудня 2025 року по ліміту овердрафту від 23 листопада 2022 року в розмірі 118 787 (сто вісімнадцять тисяч сімсот вісімдесят сім) гривень 30 (тридцять) копійок та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 (сорок) копійок.
Відомості про позивача : Акціонерне товариство «Акціонерний Банк «Радабанк» (код ЄДРПОУ 21322127, адреса: 49000, м. Дніпро, вул. Володимира Мономаха, 5).
Відомості про відповідача : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт НОМЕР_3 виданий 14 березня 2000 року Бориспільським МРВ ГУ МВС України в Київській області, зареєстроване місце проживання за адресою : АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Повний текст заочного рішення суду виготовлено 01 вересня 2026 року.

Суддя Л.В. Яковлєва