Придніпровський районний суд м.Черкаси    
Справа № 711/8283/26
Номер провадження2/711/4260/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2026 року м. Черкаси
Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:
головуючого судді Петренка О.В.,
за участю секретаря судового засідання Дмитренка О.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, 
ВСТАНОВИВ:
07 серпня 2026 року ОСОБА_1 звернулася до Придніпровського районного суду м.Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб, укладений з відповідачем ОСОБА_2 (вхідний №34347/26, а.с.3).
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 25 квітня 2005 року між сторонами укладений шлюб, який був зареєстрований Шевченківською сільською радою Звенигородського району Черкаської області, про що було зроблено актовий запис №4 та видано свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_1 .
Перебуваючи у шлюбі, у сторін народилося двоє дітей: дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Як стверджує позивач у мотивувальній частині позову, протягом останніх двох років сімейне життя між сторонами поступово погіршувалося, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин; кожен зі сторін має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю і на цьому грунті, як стверджує позивач, у сторін часто виникають сварки, свідком яких стають їх діти, що негативно впливає на їх психічний стан.
У зв`язку з цим, на переконання позивача, примирення між сторонами неможливе, а надалі збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача
Підсумовуючи викладене, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений 25.04.2005 з відповідачем ОСОБА_2 .
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 10 серпня 2026 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу; визнано справу малозначною, а її розгляд вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; призначено розгляд справи по суті о 10 год 10 хв 14 вересня 2026 року в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси (а.с.16-17). 
У визначений судом день та час позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, а саме: шляхом направлення судової повістки про виклик у судове засідання на адресу місця проживання, що вказана у вступній частині позовної заяви: АДРЕСА_1 (а.с.18), що повернулася до суду з підстав того, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с.34), що є належним повідомленням учасника справи про день, час та місце її розгляду в розумінні п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України. 
Водночас, позивач ОСОБА_1 , 14 вересня 20026 року через канцелярію суду, подала до суду заяву, в якій виявила волю на розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримала повністю, не заперечила проти заочного розгляду справи, просила суд судові витрати залишити за позивачем, а також виявила волю надалі іменуватися прізвищем « ОСОБА_5 » (вхідний № 39335, а.с.38).
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання 14 вересня 2026 року о 10 год 10 хв не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про місце, день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, заяв чи клопотань про проведення судового засідання без його участі до суду не подав, відзиву до суду не направив (відповідно до вимог ч.8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами). 
У зв`язку з цим 14 вересня 2026 року суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. У цьому судовому рішенні суд детально виклав підстави для проведення заочного розгляду справи, а тому повторно їх зазначати у судовому рішенні по суті спору суд не вбачає підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Оскільки справа слухалась у відсутність всіх учасників справи, тому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалосч.
Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши процесуальну позицію позивача, висловлену письмово, дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_6 та відповідач ОСОБА_2 25 квітня 2005 року уклали шлюб, який у цей же день зареєстрований Шевченківською сільською радою Звенигородського району Черкаської області, актовий запис №4, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , що видане 25.04.2005 Шевченківською сільською радою Звенигородського району Черкаської області (а.с.4). 
Із безпосередньо дослідженої копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , що видане 25.05.2010 відділом реєстрації актів цивільного стану по Придніпровському району міста Черкаси Черкаського міського управління юстиції, суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_3 , батьками якої є: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.9).
Також у судовому засіданні суд безпосередньо дослідив копію свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , що видане 24.07.2013 відділом реєстрації актів цивільного стану по Придніпровському району міста Черкаси Черкаського міського управління юстиції, зі змісту якої встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народився ОСОБА_4 , батьками якого є: ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.11).
Відповідно до положень ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Згідно ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, з урахуванням вимог ст.110 цього Кодексу.
Частиною 1 ст.110 СК України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення. 
Аналогічні роз`янення викладено в абз.1 п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007, згідно з якими проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до положень ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Судом з`ясовано, що немає згоди позивача на продовження шлюбу з відповідачем. Водночас відповідач, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не подав до суду заяви про надання строку на примирення, тобто не виявив волі на продовження перебування у шлюбі з позивачем.
Під час дослідження судом фактичних взаємин між сторонами, дійсних причин розірвання шлюбу встановлено, що надалі спільне життя позивача і відповідача та збереження між ними шлюбу буде суперечити їх інтересам як подружжя за відсутності згоди одного з них (у конкретному випадку позивача) на продовження шлюбу. Побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, які, як встановлено судом, у сторін відсутні.
Суд дійшов висновку, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і спільне надалі життя подружжя та збереження шлюбу суперечитиме спільним інтересам сторін, що має істотне значення, внаслідок чого позов про розірвання шлюбу підлягає до задоволення.
Крім того, відповідно до положень ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Оскільки позивач, у заяві про розгляд справи у відсутність даного учасника справи (а.с.38), виявила волю після розірвання шлюбу надалі іменуватися прізвищем « ОСОБА_5 », тому суд, керуючись ст.113 СК України, дійшов висновку про відсутність правових підстав для відновлення позивачу дошлюбного прізвища.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає про таке.
Відповідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Проте, оскільки позивач, у заяві про розгляд справи без участі означеного учасника справи (а.с.38), просила суд судові витрати залишити за позивачем, тому суд, реалізовуючи волю сторони, що не суперечить чинному законодавству, не вбачає правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача розміру судового збору, сплаченого за подачу позовної заяви.
Керуючись ст. 24, 105, 110, 112, 113, 114, 115 СК України, ст. 13, 76, 77, 80, 81, 89, 133, 141, 247, 258, 264, 265, 280-284, 289, 354-355 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 25 квітня 2005 року Шевченківською сільською радою Звенигородського району Черкаської області, актовий запис №4.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_5 ».
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Копію рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом цих строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. 
Повне заочне рішення складене 14 вересня 2026 року.
Сторони у справі:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_5 , місце реєстрації проживання: АДРЕСА_1 .

Головуючий: | | О.  В.  Петренко