П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и
16 липня 2026 року | | справа 160/33922/24

Третій апеляційний адміністративний суду складі колегії:
головуючий суддя Суховаров А.В. 
судді Головко О.В., Ясенова Т.І., 
розглянувши в письмовому провадженні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.06.2025 (суддя Сластьон А.О.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" до Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради, Комунального підприємства “Управління контролю за благоустроєм міста” Дніпровської міської ради про скасування наказу, приписів, третя особа: Дніпровська міська рада

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" 23.12.2024 звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради №39 від 22.08.2024 “Про усунення наслідків здійснення самовільних будівельних робіт”;
- визнати протиправними та скасувати приписи Комунального підприємства “Управління контролю за благоустроєм міста” Дніпровської міської ради №009696 від 09.08.2024, №009599 від 12.08.2024, №009740 від 15.08.2024, №009715 від 18.08.2024, №009705 від 20.08.2024.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.06.2025 в задоволенні позову відмовлено. Прийняте рішення суд мотивував тим, що позивачем проводилися будівельні роботи за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21, прим. 2, які передбачали втручання в огороджувальні та несучі конструкції будинку (розширення віконного отвору до розмірів вхідного, об`єднання трьох приямків в один шляхом викопування ґрунту поблизу фасаду), що потребувало отримання дозвільних документів, яких позивач не отримував.
В апеляційній скарзі ТОВ "КСМЛІВ" просить рішення суду скасувати та прийняти нове судове рішення яким задовольнити позовні вимоги. Посилаються на те, що суд першої інстанції не повно дослідив обставини справи, зокрема: не надав належної оцінки недопустимості доказів відповідачів (актів комісійного обстеження, світлин); безпідставно відхилив висновок судової будівельно-технічної експертизи №0710/24 від 28.10.2024, який спростовує факти демонтажу фундаменту, викопування ґрунту та збільшення віконних отворів; не врахував, що приписи не були належним чином вручені позивачу; не дослідив протиправність дій відповідачів щодо засипання приямків будівельним сміттям. Також апелянт вказує на порушення судом норм матеріального права, зокрема неправильне застосування Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та постанов КМУ №406 від 07.06.2017 і №236 від 20.03.2019, оскільки проведені позивачем роботи не передбачали втручання в огороджувальні та несучі конструкції. 
Переглядаючи справу, колегія суддів виходить з наступного.
ТОВ «КСМЛІВ» на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 30.05.2023 за реєстровим №698 належить на праві власності об`єкт нерухомості - нежитлове приміщення №2, розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21. Будинок знаходиться в межах історичного ареалу міста Дніпра та є комунальним. Балансоутримувачем будинку є КП «ЖИЛСЕРВІС-5» Дніпровської міської ради.
Інспекцією з питань благоустрою Дніпровської міської ради спільно з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» 23.07.2024 проведено перевірку за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, 19/21. За результатами перевірки виявлено порушення Правил благоустрою міста, зокрема: проведення земляних робіт, демонтаж частини фундаменту житлового багатоквартирного будинку, розширення віконних та дверних отворів, а також викопування ґрунту з-під підпірних стін, що зменшило опір та несучу спроможність фундаменту.
Також, 13.08.2024 Інспекцією спільно з Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено перевірку, за результатами якої встановлено відсутність дозвільних документів на проведення робіт. Виявлено ознаки тривалого просідання та деформації будівлі з обох її сторін.
За результатами перевірок КП «Управління контролю за благоустроєм міста» складено приписи щодо позивача: №009696 від 09.08.2024, №009599 від 12.08.2024, №009740 від 15.08.2024, №009715 від 18.08.2024, №009705 від 20.08.2024, якими вимагалося надати документи на проведення будівельних робіт та зупинити їх виконання.
Протоколом міської комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Дніпровської міської ради №45 від 16.08.2024 вирішено: зупинити виконання будівельних робіт у районі будинку 19/21 по вул. Володимира Вернадського; заборонити будь-яким особам виконання будівельних робіт у районі зазначеного будинку; Інспекції з питань благоустрою усунути наслідки самовільних будівельних робіт у підвальних приміщеннях будинку шляхом засипання ґрунту до підпірних стін для відновлення опору та несучих спроможностей фундаменту.
Наказом Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради №39 від 22.08.2024 «Про усунення наслідків здійснення самовільних будівельних робіт» доручено КП «Управління контролю за благоустроєм міста» усунути наслідки самовільних робіт шляхом засипання ґрунту до підпірних стін будинку АДРЕСА_1 для відновлення опору та несучих спроможностей фундаменту.
Згідно з інформацією з реєстру будівельної діяльності, відомості щодо дозвільної документації (повідомлення про початок виконання підготовчих будівельних робіт або дозвіл) чи документи, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів по об`єкту за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 19/21 (підвальні приміщення), - відсутні.
Відповідно до план-схеми від 25.10.2007 об`єкт нерухомості мав один вхід (Д-1), тоді як технічний паспорт від 26.06.2023 вказує на наявність двох входів (Д-1 та Д-2), що свідчить про проведення робіт зі створення нового входу шляхом розширення віконного отвору.
Відповідно до Звіту про технічне обстеження будівельних конструкцій об`єкта від 17.07.2024, стан об`єкта нерухомості визначено як «незадовільний» (категорія 3).
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає таке.
Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та організаційні засади містобудівної діяльності визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю — щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1); видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт — щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.
Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 та пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України №236 від 20.03.2019, якими затверджено «Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію», роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребують документів, що дають право на їх виконання.
Відповідно до листа Міністерства регіонального розвитку та будівництва України №22-22/3622/0/6-10 від 20.12.2010 огороджувальні конструкції - це будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних впливів, вітру, вологи, шуму, радіації тощо. Несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу.
Закон України «Про благоустрій населених пунктів» визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини.
Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить, зокрема, затвердження правил благоустрою територій населених пунктів та створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення благоустрою населених пунктів.
Відповідно до частини 1 статті 26-1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» порушення об`єктів благоустрою, пов`язане з виконанням суб`єктами господарювання земляних та ремонтних робіт, здійснюється на підставі дозволу на порушення об`єктів благоустрою виконавчого органу сільської, селищної, міської ради.
Правила благоустрою території міста Дніпра затверджено рішенням Дніпровської міської ради №44/43 від 27.11.2013 (далі - Правила №44/43). Порядок здійснення заходів з контролю за утриманням у належному стані, збереженням, відновленням та упорядкуванням об`єктів благоустрою міста Дніпра затверджено рішенням Дніпровської міської ради №26/25 від 27.06.2012 (далі - Порядок №26/25).
Відповідно до підпункту 3.2.1 Правил №44/43 на об`єктах благоустрою забороняється самовільно порушувати об`єкти благоустрою (їх частини) та/або використовувати їх не за цільовим призначенням, огороджувати території загального користування та/або чинити інші дії, що супроводжуються порушенням об`єктів благоустрою міста, зміненням об`єктів благоустрою та/або погіршенням їх існуючого стану, без укладеного з КП «Управління контролю за благоустроєм міста» договору та дозволу на порушення об`єктів благоустрою, отриманого в установленому порядку.
Відповідно до підпункту 1.5 Порядку №26/25 та підпункту 24.5 Правил №44/43 КП «Управління контролю за благоустроєм міста» є уповноваженим представником міської ради у правовідносинах, визначених Порядком, і виконує функції інспекції з благоустрою міста відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів».
Відповідно до пункту 12.1 Порядку №26/25 уповноважений орган виявляє порушення правил благоустрою території шляхом проведення щоденних перевірок території, проведення перевірок додержання суб`єктами господарювання вимог законодавчих актів у сфері благоустрою з наданням за фактами виявлених порушень приписів. Здійснення уповноваженим органом зазначених заходів не потребує погоджень, дозволів або направлень на перевірку.
Відповідно до підпункту 12.2.1 Порядку №26/25 для усунення порушень правил благоустрою уповноважений орган може надавати обов`язкові до виконання приписи на ім`я осіб, відповідальних за утримання об`єктів благоустрою, якщо перевіркою цих об`єктів виявлено фактори та умови, які можуть спричинити порушення правил благоустрою території міста.
Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Положення про Інспекцію з питань благоустрою Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням Дніпровської міської ради №81/53 від 24.07.2024, Інспекція є виконавчим органом Дніпровської міської ради та контролюючим органом, до основних завдань якого належить реалізація повноважень щодо здійснення самоврядного контролю за дотриманням юридичними та фізичними особами законодавства з питань благоустрою населених пунктів.
Як правильно встановлено судом першої інстанції, відповідно до план-схеми від 25.10.2007 об`єкт нерухомості мав один вхід (Д-1), тоді як технічний паспорт від 26.06.2023 вказує на наявність двох входів (Д-1 та Д-2). Ця розбіжність свідчить про те, що було проведено роботи зі створення нового входу (Д-2), що передбачало фізичне втручання в зовнішню стіну будинку - розширення віконного отвору до розмірів вхідного. Такі роботи змінюють геометричні параметри стіни, впливають на її тепло- та звукоізоляційні властивості та є втручанням в огороджувальні конструкції, що відповідно до пункту 1 постанов КМУ №406 та №236 потребує дозвільних документів.
Доводи апелянта про те, що технічна документація 2007 року є застарілою та не може свідчити про стан об`єкта на момент набуття права власності у 2023 році, колегія суддів відхиляє, оскільки саме порівняння технічної документації різних періодів дозволяє встановити факт проведення робіт із втручанням в конструкції будинку. При цьому непроведення позивачем технічної інвентаризації приміщення на момент його придбання не виключає встановлених відповідачами фактів здійснення самовільних будівельних робіт, а так само відповідальності власника об`єкта нерухомості за виявлені після його купівлі порушення будівельних норм і правил.
Щодо доводів апеляційної скарги про безпідставне відхилення судом першої інстанції висновку експерта №0710/24 від 28.10.2024, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до частини 1 статті 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.
Суд першої інстанції мотивовано відхилив висновок експерта, зазначивши, що: в основу дослідження експертом взято технічний паспорт від 26.06.2023, тоді як позивач набув право власності 30.05.2023, і експертом не досліджено технічну документацію, що діяла на момент купівлі-продажу; висновок експерта містить внутрішні суперечності - зокрема, у відповіді на питання №5 експерт зазначив, що отвори вікон не були збільшені, що не відповідає встановленій розбіжності між план-схемою 2007 року та технічним паспортом 2023 року; у висновку зазначено, що викопування ґрунту не здійснювалося, проте це суперечить висновкам по питаннях №1, 2 та 4, оскільки зміна планування та збільшення розмірів приямків неможлива без викопування ґрунту; висновок суперечить наявним у матеріалах справи світлинам, які підтверджують викопування ґрунту поблизу фасаду.
Колегія суддів погоджується з такою оцінкою суду першої інстанції та вважає її належно мотивованою. Попри заперечення позивача фактів втручання в огороджувальні та несучі конструкції, у самому висновку експерта по питаннях №1, 2, 4 зазначено, що демонтаж поперечних стінок між приямками здійснювався. Об`єднання трьох приямків в один є складовою реконструкції, спрямованої на зміну функціонального використання об`єкта, що потребує дозвільних документів.
Щодо доводів апеляційної скарги про недопустимість доказів відповідачів (актів комісійного обстеження, світлин), колегія суддів зазначає, що, як вбачається з тексту оскаржуваного рішення, суд першої інстанції обґрунтував свої висновки виходячи із заявлених позивачем позовних вимог, а також на підставі матеріалів справи та тих доказів, які було подано самостійно позивачем, зокрема: довідки №18/10/24-1 від 18.10.2024, технічного паспорта від 26.06.2023, Звіту про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій об`єкту від 17.07.2024, висновку експерта №0710/24 від 28.10.2024, технічного паспорта від жовтня 2024 року, копії технічної документації станом на 25.10.2007. Таким чином, висновки суду першої інстанції ґрунтуються не лише на доказах відповідачів, а й на доказах, наданих самим позивачем.
Щодо доводів апелянта про неналежне повідомлення про приписи, колегія суддів зазначає, що відповідно до підпункту 12.2.1 Порядку №26/25 відповідач не зобов`язаний залучати до проведення перевірок, складення актів та приписів особу, яка порушила Правила благоустрою. Крім того, позивач фактично оскаржив зазначені приписи в судовому порядку, що свідчить про обізнаність з їх змістом та реалізацію права на судовий захист.
Щодо доводів апелянта про протиправність дій відповідачів щодо засипання приямків, колегія суддів зазначає, що зазначені дії здійснювалися на виконання протоколу міської комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій №45 від 16.08.2024 та наказу №39 від 22.08.2024 з метою запобігання виникненню надзвичайної ситуації техногенного характеру - руйнуванню житлового багатоквартирного будинку. Правомірність зазначених актів є предметом розгляду у цій справі, і суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про їх відповідність чинному законодавству.
Щодо посилання апелянта на доктрину «плоди отруйного дерева», колегія суддів зазначає, що зазначена доктрина стосується випадків, коли докази отримані з порушенням закону. У даній справі суд першої інстанції встановив, що відповідачі діяли в межах повноважень, визначених чинним законодавством, а оскаржувані акти прийняті на підставі результатів перевірок, проведених у встановленому порядку. Апелянт не довів, що докази, покладені в основу оскаржуваних рішень, отримані з порушенням закону.
Щодо доводів апелянта про те, що приямки є приватною власністю позивача і роботи проводилися виключно на території приватної власності, колегія суддів зазначає, що навіть проведення робіт на об`єкті приватної власності не звільняє від обов`язку дотримання вимог містобудівного законодавства та правил благоустрою, зокрема щодо отримання дозвільних документів на роботи, які передбачають втручання в огороджувальні та несучі конструкції будинку. Крім того, як встановлено судом, роботи проводилися не лише всередині приміщення, а й ззовні - поблизу фасаду будинку, що впливає на стан об`єктів благоустрою.
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Колегія суддів вважає, що відповідачі належним чином довели правомірність оскаржуваних рішень, надавши суду достатні докази проведення позивачем будівельних робіт без дозвільної документації та з порушенням правил благоустрою.
Підсумовуючи наведене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що наказ Інспекції з питань благоустрою Дніпровської міської ради №39 від 22.08.2024 «Про усунення наслідків здійснення самовільних будівельних робіт» та приписи Комунального підприємства «Управління контролю за благоустроєм міста» Дніпровської міської ради №009696 від 09.08.2024, №009599 від 12.08.2024, №009740 від 15.08.2024, №009715 від 18.08.2024, №009705 від 20.08.2024 складено з дотриманням норм чинного законодавства, а підстави для задоволення позову відсутні.
Апеляційний суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (див. п.п. 29– 30 рішення ЄСПЛ у справі «Руїз Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain), заява № 18390/91, від 09.12.1994). При цьому, право на обґрунтоване рішення дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (див. пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), заява № 49684/99, від 27.09.2001).
З урахуванням доводів і заперечень сторін, наданих ними доказів, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 241-244, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМЛІВ" залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.06.2025 – без змін.

Постанова набирає законної сили з 16.07.2026 та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий суддя А.В. Суховаров 

судді О.В. Головко 

судді Т.І. Ясенова