Справа № 496/2081/26
Провадження № 2/496/2685/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 червня 2026 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого – судді Буран В.М.,
 
за участю: секретаря – Бойчук Р.Д., 
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження цивільний позов ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості та судових витрат,-

 
В С Т А Н О В И В :
 
Представник позивача звернувся до суду з позовом, та просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором від 06.11.2019 р. у розмірі 17659,25 грн., судові витрати у розмірі 3328,00 грн. та витрати на професійну правову допомогу у розмірі 9200,00 грн.
Свої вимоги мотивує тим, що 06.11.2019р. ОСОБА_1 уклав з АТ «АЛЬФА БАНК» (Первісний кредитор) договір про обслуговування кредитної картки, з лімітом 200 000,00 грн під 26% річних.
Між АТ «АЛЬФА БАНК» та ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС» було укладено договір факторингу від 20.12.2021р.
Таким чином, ОСОБА_1 має непогашену заборгованість перед ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС» за кредитним договором в розмірі 17659,25 грн.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, в позові просив справу розглядати без їх участі.. 
Відповідач у судові засідання не з`явився, викликався до суду належним чином, до суду повернувся конверт з відміткою «адресат відсутній» (а.с.30).
У постанові Верховного Суду від 11.12.2018 у справі № 921/6/18 наведено позицію, що у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто поштою у зв`язку з посиланням, зокрема на відсутність (вибуття) адресата, то вважається, що адресат належним чином повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.
Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «адресат відсутній» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки (Постанова КЦС ВС від 10.05.2023 № 755/17944/18 (61-185св23).
Водночас інформація щодо всіх судових справ є у вільному доступі на офіційному веб-порталі «Судова влада України».
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Так, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи (правова позиція ВС рішення № 560/5541/20 від 17.11.2022.
Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України», будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.
В установлений ч. 7 ст. 178 ЦПК України строки відповідач не подав до суду відзив на позов.
Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України - неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що 06.11.2019 між АТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 укладено договір про надання кредиту №501203278, відповідно до умов якого, АТ «Альфа-Банк» надав позичальнику кредит у сумі 41250,00 грн, строк кредиту 12 місяці на споживчі потреби з відсотковою ставкою 22,99%.
В оферті на укладення угоди про надання кредиту №501203278 передбачені істотні умови, а саме: тип кредиту: «Кредит готівкою», сума кредиту 41250,00 грн, процентна ставка 22,99%, тип ставки фіксована, строк кредиту 12 міс., комісія за обслуговування кредиту – 2,45% від суми кредиту, дата повернення кредиту 06.11.2020р.
З виписки по рахунку з 06.11.2019 по 20.12.2021 слідує, що банк надав відповідачу кредитні кошти (а.с.17-18).
20.12.2021 року між АТ «АЛЬФА-БАНК» та ТОВ «Фінансова компанія «Еліт Фінанс» укладено договір факторингу, на підставі якого відбулося відступлення прав вимоги за кредитним договором до відповідача. Таким чином, ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» набуло статусу кредитора за кредитним договором укладеним між АТ «АЛЬФА-БАНК» та відповідачем від 06.11.2019 року.
Відповідно до наданого ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» розрахунку заборгованість ОСОБА_1 за договором №501203278 від 06.11.2019 року становить 17659,25 грн, (а.с.19).
Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства, а сам договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. ст. 628, 629 ЦК України).
Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
За правилом ч.1 ст.205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі.
Відповідно до положень ч.ч.1, 3 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.
Згідно ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
Відповідно до ст. 514 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Частиною 1 ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Частиною 1 ст. 1055 ЦК України визначено, що кредитний договір укладається у письмовій формі.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту, або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі ст. 610 ЦК України, передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 порушено умови укладеного ним кредитного договору, в зв`язку з чим в нього виникла заборгованість за кредитним договором у розмірі 17659,25 грн.
Відповідно до ч. 1, ч. 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Будь-яких доказів, які б спростовували проведений позивачем розрахунок заборгованості за вказаними кредитними договорами відповідачем суду не надано.
Даючи оцінку встановленим обставинам та зібраним по справі доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення в повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Частиною 3 статті 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку із розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів. Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
Згідно ч. ч. 2, 3, 4 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути спів мірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У позовній заяві представник ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» просить стягнути з ОСОБА_1 витрати на правничу допомогу у розмірі 9200,00 грн.
На підтвердження витрат на правничу допомогу представником ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» надано:
- копію договору про надання правничої допомоги № 03-07/24 від 03 липня 2024 року, що укладений між ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» (Клієнт) та адвокатом Литвиненко Оксаною Ігорівною (Адвокат). Відповідно до п. 1.1. Договору, Адвокат надає Клієнту послуги захисту прав та інтересів Клієнта під час розгляду судом будь-якої інстанції справ, у яких Клієнт є учасником. Документом, що підтверджує надання Адвокатом послуг, та їх приймання клієнтом є Акт приймання-передачі наданих послуг (п.1.4.);
- Акт № 4 приймання-передачі наданих послуг від 02.06.2025р., відповідно до п. 1 якого Адвокат надав, а Клієнт прийняв юридичні послуги відповідно до договору № 03-07/24 про надання правничої допомоги від 03.07.2024 року по справі за позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. В акті зазначено: послуга - надання первинної консультації, кількість послуг – 1, період надання послуг – 0,5 година, вартість – 1000,00 грн; послуга – правовий аналіз наявних документів у замовника, правової ситуації із застосуванням відповідного законодавства, правових висновків Верховного Суду та Європейського суду з прав людини, кількість послуг – 1, період надання послуг – 2 години, вартість – 4000,00 грн; послуга – підготовка та подання позовної заяви, кількість послуг – 1, період надання послуг – 2,1 годин, вартість – 4200,00 грн. Загальна вартість 9200, 00 грн.
- Платіжну інструкцію №2726 від 10.06.2025р., відповідно до якої ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» сплатило адвокату Литвиненко Оксані Ігорівні 9200,00 грн. згідно договору № 03-07/24 про надання правничої допомоги від 03.07.2024 року;
З урахуванням критеріїв співмірності складності справи та обсягу і складності виконаної адвокатом роботи, виходячи з конкретних обставин даної справи, беручи до уваги, що дана справа не є унікальною та не потребувала значного часу для вивчення та підготовки позовної заяви, суд вважає, що зазначені представником ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» витрати на правничу допомогу в розмірі 9200,00 грн. є завищеними та не достатньо обґрунтованими.
Отже, суд вважає, що з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» підлягають стягненню витрати на правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.
Крім того, на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені останнім судові витрати у виді судового збору в розмірі 3328,00 грн.
Керуючись ст. ст. 205, 207, 512, 514, 526, 610, 626, 638, 1046, 1047, 1054, 1055 ЦК України, ст. ст. 10-13, 81, 89, 141, 258, 259, 263 - 265, 268, 273, 280-282 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :
Позов ТОВ «ФК «Еліт Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості та судових витрат – задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Еліт Фінанс" (ІКЮО 40340222, місцезнаходження: 03035, м. Київ, пл.Солом`янська,2) заборгованість за кредитним договором у розмірі 17659,25 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Еліт Фінанс" (ІКЮО 40340222, місцезнаходження: 03035, м. Київ, пл.Солом`янська,2) витрати по сплаті судового збору у розмірі 3228,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3000,00 грн.
В інший частині позову – відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення
Повний текст рішення складено 28 липня 2026 року, з урахуванням навантаження на склад суду, яке пов`язано з тим, що від штатної кількості – 13 суддів, зараз здійснюють правосуддя тільки - 6, недостатня кількість суддів, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ, введенням воєнного стану, відпустки у липні – серпні, вересні 2026 р., що обумовлює збільшення строку виготовлення повного тексту рішення суду, оскільки показники навантаження перевищують нормативні у 8 разів, передачі справ 2-х інших суддів, суд першої інстанції позбавлений можливості дотримання строків, передбачених національним законодавством.
З урахуванням рекомендованих Вищою радою правосуддя показників, ДСА України зробила розрахунок необхідної кількості суддів для здійснення ефективного правосуддя, яка суттєво перевищує кількість суддів визначену рішенням ВРП від 24 серпня 2023 р. 852/0/15/ - 23. Згідно розрахунків ДСА України, чисельність суддів Біляївського районного суду Одеської області, з урахуванням рівня навантаження, має складати 47 осіб. Зараз штатна кількість – 13 суддів, фактично здійснюють правосуддя тільки – 6 суддів.

Суддя: Буран В.М.