Справа № 444/1469/26
Провадження № 2/444/1458/2026

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(повне)
01 липня 2026 року        м. Жовква
Жовківський районний суд Львівської області у складі:
головуючий суддя Олещук М. М.
секретар судового засідання Мачіха Г. В.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Жовківської міської ради Львівського району Львівської області, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-
В С Т А Н О В И В : 
Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд із позовом до Жовківської міської ради Львівського району Львівської області про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом 3 (трьох) місяців із дня набрання рішенням суду законної сили.
Позовні вимоги мотивує тим, що її матір`ю є ОСОБА_2 , що стверджується копією свідоцтва про її народження.
Позивач зазначає, що коли померла її мати в Україні була пандемія COVID-19 і я вона не мала можливості із м. Сваляви приїжджати до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини.
24.02.2022 року розпочалася війна позивач зазначає, що вона виїжджала за кордон, що стверджується відміткою у її паспорті громадянина України для виїзду за кордон.
З початком війни їй стало відомо що продовжено строки для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з небезпекою в Україні вона більше часу проводила за кордоном і не приїжджала в місто Жовква для того, щоб подати заяву про прийняття спадщини. Коли вона приїхала до м. Жовква, щоб подати заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріуса, то нотаріус їй в усній формі повідомила, що вона пропустила строк для прийняття спадщини.
Вважає, що наведені нею обставини пропуску строку для прийняття спадщини, а саме те, що вона не проживала в Україні, перебувала тривалий час за кордоном, воєнний стан, також вона проживає в м.Свалява, а її мати проживала в с.Стара Скварява, є поважними, а тому звертається в суд для захисту прав як спадкоємця за законом після смерті матері ОСОБА_2 , та просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.
Ухвалою Жовківського районного суду Львівської області прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження, підготовче судове засідання призначено на 01.07.2026 року.
Позивач ОСОБА_1 подала на адресу суду письмову заяву, у якій просить справу розглядати у її відсутності. Зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить такі задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі.
Представник відповідача - Жовківської міської ради Львівського району Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явився, Жовківська міська рада на адресу суду направила клопотання про розгляд справи без участі їх представника, та зазначила, що не заперечує проти задоволення позовних вимог.
А тому суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, представника відповідача, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності, висловлені позиції у справі.
Оскільки всі учасники справи в підготовче судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Так як відповідач не заперечує проти позовних вимог, визнав позовні вимоги, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.
Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.
Згідно з ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. 
Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що позивачка у зв`язку із одруженням змінила дошлюбне прізвище " ОСОБА_3 " на " ОСОБА_4 ", що стверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_1  (арк.спр.6).
З свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 встановлено, що батьком позивачки є ОСОБА_5 , матір`ю - ОСОБА_2 (арк.спр.5).
Із копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_3 виданого Свалявським РВ УМВС України в Закарпатській області встановлено, що позивачка з 05.09.2002 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (арк.спр.7-8).
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що було складено відповідний актовий запис № 69, що підтверджується викладеним у свідоцтві про смерть серії НОМЕР_4 (арк.спр.4).
Із копії паспорта громадянина України для виїзду за кордон встановлено, що ОСОБА_1 з 20.12.2022 року по 13.01.2023 року, з 28.12.2023 року по 30.11.2023 року, з 02.01.2025 року по 07.05.2025 року, перетинала кордон (арк.спр.9-11)
Відповідно до ст. 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.
А тому після смерті матері ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно.
Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно із ч. 1 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно з ст. 1261 ЦК України, в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкоємця, у тому числі зачаті за життя спадкоємця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Суд враховує, що ОСОБА_1 як донька померлої ОСОБА_2 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері.
Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яким є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що передбачено ч. 2 ст. 1220 ЦК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Позивач ОСОБА_1 повинна була в шестимісячний строк після відкриття спадщини, тобто після смерті ОСОБА_2 , звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, однак вона цього не зробила.
Згідно з ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Як наслідок судом встановлено, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини.
Водночас відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах: від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, яка є незмінною.
Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Суд враховує, що позивач тривалий час перебувала за кордоном, що стверджено копією паспорта для виїзду за кордон, також позивач проживає та зареєстрована за іншою адресою ніж спадкодавець.
Суд враховує, що відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому воєнний стан продовжено, який триває і досі (арк.спр.26-27).
Як зазначає позивач, воєнні дії вплинули також на її психоемоційний стан, що також було перешкодою для її звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини раніше.
Встановлені судом обставини та досліджені докази підтверджують поважні причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а тому суд приходить до висновку, що право позивача підлягає захисту в судовому порядку, а позовні вимоги належить задовольнити та визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини протягом 3 (трьох) місяців із дня набрання рішенням суду законної сили.
Зібрані в справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача.
Керуючись статтями 4, 6, 7, 12, 76, 77, 81, ч.3 ст.200, ч.4 ст.206, ч.2 ст.247, 258-259, 263, 264, 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд, - 
У Х В А Л И В :
Позов ОСОБА_1 задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом 3 (трьох) місяців із дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення суду складено 10.07.2026 року.

Суддя:          Олещук М. М.