Заводський районний суд м. Запоріжжя 

Справа № 332/1750/26
Провадження №: 2/332/2401/26 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2026 р. 

Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі: 
головуючого судді – Сапунцова В.Д., 
при секретарі судового засідання Горбань Є.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в особі представника-адвоката Біліченко Олега Олександровича до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», третя особа: Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (м.Дніпро) про зобов`язання вчинити певні дії,
встановив:
23.03.2026 адвокат Біліченко О.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з наведеним позовом з уточненнями, в обґрунтування якого зазначав наступне. 
В обґрунтування уточнених позовних вимог зазначено, що ОСОБА_1 у період з 1995 року по 2024 рік працював в ПАТ «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» в умовах впливу шкідливих виробничих факторів. 29.03.2024 позивач звільнився з ПАТ «Запоріжсталь» за ст. 38 КЗпП України (у зв`язку з виходом на пенсію).
Медичним висновком лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) від 01.12.2025 №18/75, виданим «Універсітетською клінікою Національного медичного університету імені О.О.Богомольця» (м. Київ), позивачу встановлені професійні захворювання: 
-хронічний пиловий бронхіт 2 ст., фаза затихаючого загострення, дифузний 
пневмофіброз, емфізема легень, ЛН 2 ст. (друга);
-хронічна двобічна шийна (С5 – С 6) та поперекова – крижова радикулопатія (L4 – 
L5) в стадії загострення, виражений больовий, м`язево-тонічний синдроми, помірні стато-динамічні порушення;
-хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість з помірним ступенем зниження 
слуху 3 ст. (третя) за класифікацією Остапкович В.Є. та Пономарьової Н.І.».
Відповідно до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, «Універсітетська клініка Національного медичного університету імені О.О. Богомольця» (м. Київ) надіслала до Територіального органу Держпраці, а також до роботодавця ПАТ «Запоріжсталь» повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 відносно позивача ОСОБА_1 . 
На звернення позивача від 16.02.2026 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (м. Дніпро) останнім було надано відповідь від 13.03.2026, з якої вбачається, що Міжрегіональним управлінням направлено відповідні листи до керівництва ПАТ «Запоріжсталь» щодо надання інформації про уповноважених представників підприємства для включення їх до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання позивача, станом на 12.03.2026 відповідь до Міжрегіонального управління не надходила, члени комісії не надані. Відповідно до вимог Порядку № 337 не передбачено можливості проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічних професійних захворювань (отруєнь) без участі представників роботодавця.
На адвокатський запит від 13.03.2026 відповідачем було надано відповідь від 17.03.2026, з якої вбачається, що ПАТ «Запоріжсталь» отримало Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 відносно позивача 08.12.2026. 
Станом на дату складання цього позову, наведені вище вимоги закону Відповідачем не виконано, будь-яких зрозумілих пояснень з цього приводу, також не надано. Таким чином, законні права та інтереси Позивача є порушеними з боку Відповідача (а саме – безпідставною бездіяльністю Відповідача), єдиною можливістю відновлення порушених прав Позивача є звернення до суду з цим позовом (щодо зобов`язання вчинення певних дій).
Ухвалою судді від 24.03.2026 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідачем в особі представника - адвоката Ніколенка М.М., подано відзив на позовну заяву, в якому не погоджуючись з позовними вимогами, останнім зазначено наступне.
Законодавством передбачено, що обов`язок щодо розслідування причин та умов професійного захворювання законодавством покладено на органи Держпраці.
Отже, якщо органи Держпраці будуть вважати, що роботодавцем вчиняються перепони для реалізації ними своїх повноважень та вчиняється протиправна бездіяльність, то у такому випадку самі органи Держпраці (а не особа, якій встановлено професійне захворювання) мають повноваження вимагати від роботодавця усунення такої бездіяльності та застосування визначених законом заходів реагування (в т.ч. винесення припису), а тому ненадання або несвоєчасне інформації про представника, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, на думку представника відповідача, не порушує права позивача.
Додатково вказав, що строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника, а тому строк дії повідомлення за формою П-3 від 01.12.2025 на теперішній час не сплинув, а спливає згідно п.101 Порядку 01.06.2026, а тому право позивача на своєчасне розслідування причин виникнення професійного захворювання не порушено. Територіальний орган Держпраці не позбавлений можливості створення комісії та проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання позивача у встановлені Порядком строки. 
Також зазначив, що вимога щодо зобов`язання Відповідача забезпечити явку представника (-ків) після утворення комісії є необґрунтованою, оскільки Відповідач не відмовлявся від явки та участі представника (-ків) після утворення комісії.
У зв`язку з наведеним, просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
10.04.2026 представник позивача - адвокат Біліченко О.О. звернувся до суду через систему «Електронний суд» з відповіддю на відзив, де зазначив, що Процедури оформлення документів для одержання таких виплат регламентовані чинним законодавством, зокрема, ПОРЯДКОМ розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ від 17 квітня 2019 р. № 337. Без проходження визначених законом процедур щодо оформлення всіх необхідних документів – Позивач не може отримати всі належні йому грошові виплати, пов`язані з наявністю професійних захворювань. Строки проходження цих процедур, наслідком яких є оформлення певних документів чітко визначені чинним законодавством. Як вбачається з матеріалів справи - Відповідачем було отримано Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 відносно Позивача 08.12.2025 року. Таким чином, максимальні строки, протягом яких, у відповідності до положень закону, повинно бути завершено розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) відносно Позивача – до 22.01.2026 року. Втім, станом на теперішній час (09.04.2026 року) свої обов`язки Відповідачем не виконано, внаслідок чого продовжують порушуватись законні права та інтереси Позивача. На підставі вище зазначеного позовні вимоги (уточнені) просив задовольнити у повному обсязі та стягнути з відповідача на користь позивача витрати на правову допомогу в розмірі 14000 грн.
16.04.2026 року представник відповідача Ніколенко М.М. через систему «Електронний суд» звернувся до суду з запереченням на відповідь на відзив, де зазначив що зазначена Позивачем вартість витрат на правову допомогу в розмірі 14000,00 грн. за надання правничої допомоги не є співмірною з критеріями, визначеними ч. 4 ст. 137 ЦПК України та підлягає зменшенню у разі задоволення судом позову, оскільки рівень юридичної кваліфікації правовідносин у даній справі є не складним, а спірні правовідносини не передбачають великої кількості законів і підзаконних нормативно-правових актів, які підлягають дослідженню адвокатом і застосуванню, вважаємо, що заявлений до стягнення розмір витрат на професійну правничу допомогу є не співмірним з ціною позову (спір, що розглядається не містить майнових вимог), із складністю справи, оскільки справа є типовою, нескладною, не впливає на репутацію сторони та не має публічного інтересу, не містить великого обсягу доказів та розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Враховуючи викладене, просить у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» про зобов`язання вчинити дії та про стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 14000,00 грн. відмовити. 
17.04.2026 від представника третьої особи Одинець О.М. до суду надійшли пояснення, в яких представник зазначила, що третьою особою були вжиті всі передбачені законодавством заходи щодо дотримання приписів порядку №337 в частині створення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного захворювання (отруєння), однак відповідачем було не виконано законні вимоги посадових осіб та створено перешкоди щодо здійснення державним органом своїх повноважень та функцій, що вплинуло на права та законні інтереси особи, якій встановлено хронічне професійне захворювання.
05.06.2026 представник позивача адвокат Білічено О.О. звернувся до суду з заявою про вжиття заходів забезпечення позову, згідно якої просив зупинити дію Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 01.12.2025 щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке видано спеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я.
10.06.1026 представник відповідача адвокат Ніколенко М.М. надав заперечення на заяву про забезпечення позову, згідно яких просить у задоволенні заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову відмовити у повному обсязі.
Ухвалою судді Сапунцова В.Д. від 02 липня 2026 року цивільну справу прийнято до свого провадження, визначено провести розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Ухвалою судді від 03 липня 2026 року заяву ОСОБА_3 , який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в особі представника – ОСОБА_3 , до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», третя особа Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (м. Дніпро), про зобов`язання вчинити певні дії, залишино без задоволення.
Представник позивача адвокат Біліченко О.О. надав до суду додаткові пояснення, де зазначив, що в своїх запереченнях відповідач не наводить жодного належного, допустимого та достовірного і обґрунтованого доказу щодо неспівмірності витрат на правову допомогу. Отже, наявність одних лише заперечень проти заяви про відшкодування судових витрат, за відсутності доказів неспівмірності заявлених стороною витрат на правову допомогу або завищення їх розміру, не може бути підставою для зменшення розміру витрат на правову допомогу. Також вказав, що така справа не є типовою, оскільки до грудня 2025 року таких спорів між ПАТ «Запоріжсталь» (та іншими підприємствами) не виникало взагалі, принаймні реєстр судових рішень не містить рішень за такими типовими справами; ця справа впливає на репутацію сторін та має публічний інтерес, оскільки ПАТ «Запоріжсталь» має вже десятки працівників, щодо яких це підприємство, починаючи з грудня 2025 року, не виконує своїх обов`язків, передбачених пунктами 105, 110, 111 Порядку № 337 (тобто ця подія набула системного характеру і стосується багатьох осіб, а отже має публічний інтерес).
Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Біліченко О.О., які про день, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, у судове засідання не з`явилися, адвокат Біліченко О.О. надав заяву про проведення судового засіданні без його та позивача участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.
Представник відповідача ПАТ «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» адвокат Ніколенко М.М., який про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився, надав клопотання, у якому просив провести судове засідання за його відсутності. Правову позицію ПАТ «Запоріжсталь», викладену у відзиві на позов та у запереченнях та у запереченнях на відповідь на відзив підтримує повністю. 
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (м. Дніпро) в судове засідання не з`явилась з невідомих суду причин, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.
Перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.
Позивач ОСОБА_1 у період з 1995 року по 2024 рік працював в ПАТ «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» в умовах впливу шкідливих виробничих факторів. 29.03.2024 позивач звільнився з ПАТ «Запоріжсталь» за ст. 38 КЗпП України (у зв`язку з виходом на пенсію).
Медичним висновком лікарсько-експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) від 01.12.2025 №18/75, виданим «Універсітетською клінікою Національного медичного університету імені О.О.Богомольця» (м. Київ), позивачу встановлені професійні захворювання: 
-хронічний пиловий бронхіт 2 ст., фаза затихаючого загострення, дифузний 
пневмофіброз, емфізема легень, ЛН 2 ст. (друга);
-хронічна двобічна шийна (С5 – С 6) та поперекова – крижова радикулопатія (L4 – 
L5) в стадії загострення, виражений больовий, м`язево-тонічний синдроми, помірні стато-динамічні порушення;
-хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість з помірним ступенем зниження 
слуху 3 ст. (третя) за класифікацією ОСОБА_4 та Пономарьової Н.І.».
Відповідно до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, «Універсітетська клініка Національного медичного університету імені О.О. Богомольця» (м. Київ) надіслала до Територіального органу Держпраці, а також до роботодавця ПАТ «Запоріжсталь» повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 відносно позивача ОСОБА_1 . 
На звернення позивача від 16.02.2026 до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (м. Дніпро) останнім було надано відповідь від 13.03.2026, з якої вбачається, що Міжрегіональним управлінням направлено відповідні листи до керівництва ПАТ «Запоріжсталь» щодо надання інформації про уповноважених представників підприємства для включення їх до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання позивача, станом на 12.03.2026 відповідь до Міжрегіонального управління не надходила, члени комісії не надані. Відповідно до вимог Порядку № 337 не передбачено можливості проведення розслідування обставин і причин виникнення хронічних професійних захворювань (отруєнь) без участі представників роботодавця (а.с. 19-24).
На адвокатський запит від 13.03.2026 відповідачем було надано відповідь від 17.03.2026, з якої вбачається, що ПАТ «Запоріжсталь» отримало Повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 відносно позивача 08.12.2026 (а.с. 26). 
Постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019 затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві (далі – Порядок № 337), що визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися на підприємствах установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах.
Відповідно до п. 94 Порядку № 337, спеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння).
Згідно з п. 101 Порядку № 337, спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі – повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я.
Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника.
Пунктом 105 Порядку № 337 встановлено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі – комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування.
Згідно з п. 107 Порядку № 337 розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування
Пунктом 110 Порядку № 337 визначено, що роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали.
Також, відповідно до п. 111 Порядку № 337 роботодавець повинен забезпечити комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
При цьому, відповідно до п. 112 Порядку № 337 комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
Таким чином, відповідно до п. 113 та 114 Порядку № 337 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого.
Розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівників, направлених на роботу за межі підприємства (установи, організації), проводиться комісією з розслідування, головою якої є представник територіального органу Держпраці, що здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння).
Підприємство (установа, організація), де виявлено хронічне професійне захворювання (отруєння), повинно повідомити про це підприємству (установі, організації), працівником якого є хворий, та територіальному органові Пенсійного фонду України.
В роботі комісії з розслідування такого випадку обов`язково беруть участь представники підприємства (установи, організації), працівником якого є хворий, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представник вищого профспілкового органу, територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (п. 114 Порядку № 337).
Надалі, відповідно до п. 117 та 118 Порядку № 337, за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 згідно з додатком 21. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства.
Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину.
Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником закладу, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування.
Згідно зі ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону праці», державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах: пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань; встановлення єдиних вимог з охорони праці для всіх підприємств та суб`єктів підприємницької діяльності незалежно від форм власності та видів діяльності.
Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» визначено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За приписами ст. 171 КЗпП роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку (ч. 1 ст. 173 КЗпП).
За приписами статей 15, 16 ЦК України, статей 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до статей 12, 13, 81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом в ході розгляду справи встановлено, що відповідач не виконав вимоги Порядку № 337 щодо надання інформації Південно-Східному міжрегіональному Управлінню державної служби з питань праці, що порушило цивільне право позивача на своєчасне розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) та відшкодування відповідної шкоди. Тому посилання представника відповідача щодо відсутності порушення прав позивача в даному випадку, а також про те, що, на думку представника відповідача строки розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) не сплинули, суд вважає безпідставними.
За наведених вище обставин суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову – на відповідача.
Щодо витрат на правничу допомогу.
Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, серед іншого, належать і витрати на професійну правничу допомогу.
Так, представник позивача просить стягнути витрати, понесені позивачем на професійну правничу допомогу, у розмірі 14 000,00 грн.
Згідно з ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Частиною третьої вказаної статті встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
На підтвердження понесених позивачем витрат надані такі докази: копія ордера на надання правничої допомоги адвокатом Біліченком О.О., копія акту приймання виконаних робіт/послуг № 1 (за договором про надання правової допомоги від 02.01.2026) від 06.04.2026, копія договору про надання правової допомоги від 02.01.2026.
Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина четверта статті 137 ЦПК України).
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 137 ЦПК України).
Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/WestAllianceLimited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Відповідно до п. 48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України 17.10.2014 №10 витрати на правову допомогу стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.
Також діючим законодавством передбачено, що при визначенні розміру компенсації суду слід враховувати (а сторонам доводити) розумність витрат, тобто відповідність понесених стороною витрат складності, обсягу та характеру наданої адвокатом (іншим фахівцем) допомоги. На доведення обсягу наданої правової допомоги суду може бути надано як доказ докладний письмовий звіт адвоката у конкретній справі, адресований клієнту.
Однак, відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані представником позивача документи та доводи на обґрунтування суми заявлених витрат, пов`язаних із розглядом справи, беручи до уваги рівень складності юридичної кваліфікації правовідносин у справі, обсяг та обґрунтованість підготовлених та поданих до суду адвокатом документів, їх значення для спору (справи), суд дійшов висновку про те, що заявлений до стягнення розмір витрат на професійну правничу допомогу в сумі 14000,00 грн. не є цілком співмірним зі складністю справи, виконаними адвокатом роботами (наданими послугами, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт. Суд враховує, що справа розглядалась в порядку спрощеного провадження.
Отже, з врахуванням складності справи, обсягу виконаних адвокатом робіт, часу, витраченого адвокатом на виконання таких робіт, враховуючи принципи розумності та справедливості, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 8000,00 грн.
Ураховуючи вищевикладене, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на професійну правничу допомогу в сумі 8000,00 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України та приймаючи до уваги, що позовні вимоги задоволені у повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1064,96 грн.
Керуючись ст. 13,81,141,263-265,279 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 ( зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) в особі представника-адвоката Біліченко Олега Олександровича до Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» ( місцезнаходження: 69008 м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, буд. 72), третя особа: Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (м.Дніпро)(місцезнаходження: 49064, м.Дніпро, вул. Коксохімічна,1) про зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити.
Зобов`язати Публічне акціонерне товариство «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» виконати вимоги пунктів 105, 110, 111 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019, а саме:
- надати територіальному органові Держпраці (Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (м. Дніпро) письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ;
- подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали;
- забезпечити комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння).
Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь» на користь ОСОБА_1 судовий збір за подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову у розмірі 1064 (одна тисяча шістдесят чотири) гривні 96 коп. та витрати на правову допомогу у розмірі 8000 (вісім тисяч) 00 коп.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Запорізького апеляційного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. В разі проголошення вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повне судове рішення складено 01 вересня 2026 року.
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://court.gov.ua/fair.
Учасники справи:
позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ;
представник позивача: адвокат Біліченко Олег Олександрович, РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ; 
відповідач: Публічне акціонерне товариство «Запорізький металургійний комбінат «Запоріжсталь», ЄДРПОУ 00191230, адреса: 69008, м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, 72.
представник відповідача: адвокат Ніколенко Микола Миколайович, адреса: АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_3 .
третя особа: Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, адреса: 49064, м. Дніпро, вул. Коксохімічна, буд. 1, код ЄДРПОУ 44729283.

Суддя: В.Д. Сапунцов