Окнянський районний суд Одеської області

Справа № 506/1081/25
Провадження № 2/506/94/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2026 року селище Окни
Окнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді Бурдинюк О.С.,
секретаря Тинкован Г.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження у залі суду у селищі Окни, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Окнянської селищної рада Подільського району Одеської області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В:
09.12.2025 року позивач звернувся до суду через представника з позовом до Окнянської селищної рада Подільського району Одеської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3 , обґрунтовуючи наявністю земельної ділянки, яка залишилася після її смерті.
10.12.2025 року заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків.
24.12.2025 року від сторони позивача надійшла заява про продовження строку для усунення недоліків.
Ухвалою від 24.12.2025 року позивачу продовжено строк для усунення недоліків.
07.01.2026 року до канцелярії суду, надійшла заява про уточнення (збільшення) позовних вимог, так позивач просив суд визнати причину пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини поважною та визначити йому додатковий строк у 2 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його матері, ОСОБА_3 , а також встановити факт родинних відносин між ним, ОСОБА_1 та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , як між рідними сином та матір`ю, оскільки наявні розбіжності у написанні "по-батькові" померлої.
Заява передана головуючому судді 12.01.2026 року.
Ухвалою від 14.01.2026 року відкрито провадження у справі та витребувано додаткові матеріали.
17.02.2026 року з Подільського ВДРАЦС надійшла витребувана інформація.
10.03.2026 року від представника позивача адвоката Осокіна С.Ю., надійшло клопотання про залучення як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача – рідного брата позивача, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .
Ухвалою суду від 11.03.2026 року клопотання сторони позивача задоволено та залучено ОСОБА_2 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.
27.03.2026 року з Ананьївської державної нотаріальної контори надійшла інформаційна довідка зі Спадкового реєстру.
16.04.2026 року від ОСОБА_2 надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, оскільки він не заперечує проти задоволення позову.
Ухвалою від 20.05.2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
09.06.2026 року від ОСОБА_2 до суду надійшла заява про розгляд справи в його відсутності до повного завершення, не заперечуючи на задоволенні позову.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Цеханівка, Красноокнянського району (на даний час Подільський район), Одеської області померла мати позивача - ОСОБА_3 . Після смерті матері залишилася спадщина. За життя ОСОБА_3 заповіт не складала, а тому спадкування має відбуватися за законом. Позивач, є сином померлої ОСОБА_3 і спадкоємцем першої черги. Однак, в зв`язку із життєвими обставинами, які склалися, в зв`язку із проживанням позивача в іншій країні – Республіці Молдова, наявності низки вікових захворювань, воєнним станом в Україні позивач з наведених об`єктивних причин не мав можливості своєчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Після смерті матері позивача залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області, площею 6,70 га, кадастровий номер 5123185200:002:0009, який зазначений в державному акті на право на земельну ділянку від 28.01.2009 року. Про існування вказаного акту позивачу стало відомо восени 2025 року, після чого він вирішив звернутися до суду з даним позовом. Крім того, при підготовці документів позивач виявив, що в різних документах померлої матері її по-батькові записано по різному, так в свідоцтві про народження позивача записано російською « ОСОБА_4 », в наданому перекладі цього свідоцтва на українську записано « ОСОБА_5 », в свідоцтві про смерть записано « ОСОБА_6 », в свідоцтві про одруження записано російською « ОСОБА_7 », в свідоцтві про народження матері позивача записано російською – « ОСОБА_7 », - ці розбіжності в написанні по-батькові є перешкодою для оформлення спадщини. Таким чином, задля вирішення питань, пов`язаних з оформленням спадщини, необхідно в судовому порядку встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , як між рідними сином та матір`ю. Враховуючи вищенаведені обставини позивач була змушений звернутися до суду з даною позовною заявою.
Учасники повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справу у їх відсутність.
У судовому засіданні 15.07.2026 року допитані як свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , підтвердили, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , котрий з рідним братом ОСОБА_10 довготривалий час проживають за межами України. Крім того, свідки повідомили, що покійну всі в селі називали « ОСОБА_6 », про існування розбіжностей у написані в офіціних документах - нічого не відомо.
Оскільки у судове засідання не з`явилися всі особи, які беруть участь в справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, при цьому позивач надав заяву про розгляд справи у його відсутність, суд прийняв рішення про завершення розгляду справи без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.
Суд, допитавши свідків та вивчивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, ОСОБА_11 (мовою оригіналу) народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 у с. Цеханівка, Красноокнянського району Одеської області, про що зроблено відповідний актовий запис №54 та видано свідоцтво про народження НОМЕР_2 /а.с.4 зв./;
20.10.1947 року ОСОБА_11 (мовою оригіналу) у зв"язку з реєстрацією шлюбу змінила прізвище на « ОСОБА_12 », про що складено відповідний актовий запис №5 та видано свідоцтвом про укладення шлюбу /а.п. 5,37/;
27.06.1948 року в родині ОСОБА_13 та ОСОБА_14 " (мовою оригіналу) народився син ОСОБА_10 , про складено актовий запис №7 /а.с.38/;
ІНФОРМАЦІЯ_5 у родині ОСОБА_13 та ОСОБА_14 " (мовою оригіналу) народився син ОСОБА_15 , про складено актовий запис №9 та видано свідоцтво про народження НОМЕР_3 /а.п. 5 зв, 19,20,39/;
Крім того, згідно з посвідчення особи республіки Молдова, ОСОБА_1 є громадянином республіки Молдова, та проживає в м. Дубесари /а.с. 22-24/;
06.04.1978 року ОСОБА_16 " (мовою оригіналу) відновила свою актову запис про народження, про що складено відповідний актовий запис №54 /а.с.41/;
28.01.2009 року на ім`я ОСОБА_3 видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 309367 площею 6,70 га, що розташована на території Цеханівської сільської ради Красноокнянського району Одеської області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва /а.с.6/.
Згідно з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 80 році померла ОСОБА_3 , про зроблено відповідний запис №09 від 28.04.2009 року /а.с. 4, 42/;
Окрім того, згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №84421882 від 06.03.2026 року, після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не відкривалась, із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину ніхто не звертався/а.с.62/.
Спірні правовідносини щодо встановлення факту, який має юридичне значення, регулюються гл. 6 розд. IV ЦПК України.
Факти, що мають юридичне значення, – це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин, а саме з питанням спадкування.
Аналіз положень ст. 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.
Позивач просить встановити факт родинних відносин між ним та матірю, що він безпосередньо породжує юридичні наслідки, а саме право на спадщину, у порядку спадкування за законом. 
Так, надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета доказування, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують факт родинних відносин.
Таким чином, суд вважає позов в цій частині обгрунтованим і задовольняє у повному обсязі, оскільки сукупність зібраних судом доказів підтверджує факт родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , підтверджений.
Крім того, зазагальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України).
Згідно з п. 4.15 гл. 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року за № 296/5 (зі змінами та доповненнями), видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. (ч.1 ст.1269 ЦК України).
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1268 ЦК України).
Відповідно до ч.2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку, з урахуванням конкретних фактичних обставин справи, можуть визнаватись, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо..
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Такий правовий висновок узгоджується з висновками викладеними у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-1383/18).
Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України).
Верховний Суд у своїх висновках наголошує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
У рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 1-10/2004 визначено, що охоронюваний законом інтерес треба розуміти, як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони для задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності та іншим загально-правовим засадам.
Визначеними ч. 5, 6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства, яким мають відповідати як цивільні права, так і цивільні інтереси, є: судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.
При здійсненні правосуддя у цивільних справах суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом (ст. 4 ЦПК України ).
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ для захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 1 ЦПК України).
З огляду на встановлені по справі обставини, наведені норми матеріального і процесуального закону, судову практику, у тому числі і Європейського суду з прав людини та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оцінивши за правилами статті 89 ЦПК України всі докази по справі як кожен окремо, так і достатність і взаємний їх зв`язок у сукупності, з урахуванням загальних засад цивільного законодавства, визначених статтею 3 ЦК України, суд прийшов до висновку про те, що зазначені позивачем причини пропуску строку можуть бути визнані поважними, у зв`язку з чим позовні вимоги є обґрунтованими. 
Керуючись ст.ст.10, 13, 76-81, 206, 259, 263-265, 315, 319 ЦПК України, ст.1272 ЦК України,-
У Х В А Л И В:
Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 ) до Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області (ЄДРПОУ:04379924, Одеська область, Подільський район, селище Окни, вул. Незалежності, 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин - задовольнити повністю.
Встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Цеханівка, Красноокнянського району, Одеської області, є матірю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері -  ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці, починаючи з моменту набрання рішенням законної сили.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення до Одеського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Копію судового рішення, протягом двох днів з дня його складання, надіслати особам, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні, рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Суддя	О.С. Бурдинюк