справа № 691/1648/25
провадження № 2/691/480/26

Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2026 року	Городищенський районний суд  Черкаської області	

В складі:
головуючого судді Савенко О.М.
за участю секретаря судового засідання Шмунь Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городище Черкаської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Городищенської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,- 
встановив:

ОСОБА_1 звернувся в Городищенський районний суд Черкаської області з позовною заявою до Городищенської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.
Обґрунтовуючи позовну заяву позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 загинув на війні його батько ОСОБА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який проживав за адресою АДРЕСА_1 . Останні тридцять років спадкодавець проживав у будинку, який належав його батькові, разом з батьком позивач не проживав, так як батьки розлучилися, а тому він вважав, що в нього відсутнє майно на яке він може претендувати, як спадкоємець. Про смерть батька він не знав, так як проживав у м. Києві і там же працював, про що свідчать довідки з місця робити, та місця проживання. Що батько загинув дізнався від тітки, ОСОБА_3 , коли приїхав у село 11 серпня 2024 року. Тоді ж тітка повідомила, що у його батька ОСОБА_4 є земельна ділянка (пай) площею 2,84 га, кадастровий номер 7120384000:02:001:0242, що знаходиться в адміністративних межах с.Калинівка Черкаської області Черкаського району, який належав йому згідно Державного Акту на право власності на земельну ділянку ЧР №147200 від 18 січня 2006 року. Він звернувся до нотаріуса з проханням прийняти заяву на прийняття спадщини, але йому було відмовлено, так як шестимісячний строк на подання заяви на той момент вже сплив. Просить визначити додатковий строк в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкривається після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.1).
Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 08 грудня 2025 року у цивільній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання з викликом сторін до суду, з наданням відповідачу часу для подачі відзиву та пред`явлення зустрічного позову (а.с.16).
16 грудня 2025 року, ухвалою суду, в цивільній справі закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд з участю сторін (а.с.19).
У судовому засіданні 18 травня 2026 року постановлено ухвалу суду про витребування доказів у державного нотаріуса Городищенської нотаріальної контори Бідної М.О. інформації про відкриття спадщини, коло спадкоємців, прийняття спадщини, наявності заповітів, інших розпоряджень спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повідомлення суду інших обставин, які можуть бути суду не відомі, але мають істотне значення для вирішення справи та витребувати у державного нотаріуса Смілянської державної нотаріальної контори Зайцева О.А. інформацію про відкриття спадщини, коло спадкоємців, прийняття спадщини, наявності заповітів, інших розпоряджень спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повідомлення суду інших обставин, які можуть бути суду не відомі, але мають істотне значення для вирішення справи (а.с.26-27). 
У судове засідання позивач ОСОБА_1 , будучи вчасно та належним чином повідомленим не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі від 18 травня 2026 року, вказавши на підтримання позовних вимог в повному обсязі. 
Представник відповідача Городищенської міської ради Черкаської області, будучи належним чином повідомленим шляхом направлення судових повісток до суду не з`явився, заяв чи клопотань від нього не надходило.
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду. Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Неявка сторін не перешкоджає розглядові справи по суті, так як повідомлені вчасно та належним чином. За таких обставин, суд вважає, що у справі достатньо доказів для об`єктивного розгляду і слухає справу у їх відсутність. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. 
Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, вивчивши клопотання позивача та дослідивши докази у справі, приходить до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення з наступних підстав.
Частиною 1 ст.16 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ст.ст. 10,11 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, оскільки цивільні справи розглядаються в межах заявлених вимог і на підставі наданих доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст. ст. 1216, 1218, 1220 ЦК України, спадкування перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), що відкривається внаслідок смерті особи, і до складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинились внаслідок його смерті. За ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Частиною 1 ст.1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, ч.1 ст.1269 ЦК України.
Згідно положень ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
У відповідності до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом встановлено та підтверджується доказами у справі наступне. 
Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 , паспорт № НОМЕР_3 виданий 19 грудня 2025 року органом 1214 (а.с.7-8, 30-31). Згідно витягу з реєстру територіальної громади №2025/017202130 позивач ОСОБА_1 проживає за адресою АДРЕСА_2 (а.с.9). Відповідно до свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_4 виданого Городищенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 04 жовтня 2023 року, актовий запис №540, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.4), що також підтверджується довідкою про причину смерті від 26 вересня 2023 року (а.с.5). ОСОБА_5 є батьком ОСОБА_1 згідно свідоцтва про народження Серія НОМЕР_5 від 03 вересня 1998 року, актовий запис №5 (а.с.6). Позивачем було надано документи для підтвердження ідентичності написання прізвища ОСОБА_6 та ОСОБА_7 до Українського бюро лінгвістичних експертиз, відповідно до експертного висновку №056/528-m-2 від 28 березня 2025 року прізвище ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у документах, наданих для експертизи є ідентичними (а.с.10). Згідно довідки про фактичне місце проживання особи виданої ОСББ «Наш дім 2016» 18 вересня 2024 року ОСОБА_1 з 30 березня 2023 року до 18 серпня 2024 року фактично проживав за адресою АДРЕСА_3 (а.с.11). З 01 червня 2023 року по 17 серпня 2024 року ОСОБА_1 працював на ТОВ «ЛЕОН ХОРЕКА» відповідно до довідки №27 від 30 жовтня 2025 року (а.с.12). Відповідно листа Смілянської державної нотаріальної контори від 05 лютого 2025 року №9 щодо надання роз`яснень, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може через суд визначити додатковий строк, достанній для подання ним заяви про прийняття спадщини (а.с.3). Згідно Державного Акту про право власності на земельну ділянку Серія ЧР №147200 ОСОБА_5 належить земельна ділянка площею 2,84 га у межах Калинівської сільської ради Черкаської області, кадастровий номер 7120384000:02:001:0242 (а.с.32). Відповідно до відповіді №434/01-16 від 27 травня 2025 року Городищенської державної нотаріальної контори у Спадковому реєстрі інформація відсутня щодо ОСОБА_5 (а.с.37-39). Відповідно до відповіді 730/01-16 від 29 травня 2025 року Смілянської державної нотаріальної контори ніхто не звертався щодо прийняття спадщини чи відмови від неї після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заводилась (а.с.40). 
Суд, погоджується із позицією позивача, та відповідно до правової позиції Верховного Суду України в постанові від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс-17, що пропуск строку для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не є підставою для усунення від права на спадкування. З врахуванням вищезазначеного, визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд, не вирішує питання про визнання права власності, остільки спадкоємець після визначеного йому додаткового строку для прийняття спадщини, має право прийняти спадщину в порядку встановленому ст.1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Відповідно до Постанови Верховної Ради України №807-ІХ від 17 липня 2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», Городищенський район Черкаської області був ліквідований і включений до складу нових Черкаського району та Звенигородського району.
Встановленим в судовому засіданні обставинам відповідають правовідносини із порядку та строків прийняття спадщини, а також можливості визначення додаткового строку для її прийняття.
Законодавство не встановлює перелік поважних причин, тому вони визначаються поважними відповідно до встановлених, перевірених і досліджених судом доказів. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.
Згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26 червня 2019 року №565/1145/17, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України і у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 про те, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, то закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Враховуючи вищевикладене та, керуючись ст. 1272 ЦК України, суд вважає, що причина пропуску строку є поважною і оскільки строк подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущений саме з такої причини та пов`язаний з об`єктивними обставинами для нього на вчинення певних дій, то йому необхідно визначити додатковий строк, який буде достатній для прийняття спадщини, за його клопотанням тривалістю у три місяці.
Керуючись ст. ст.1216, 1218, 1220,1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст.2, 3, 4, 5, 12, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 263, 264, 265, 273, 352, 354 ЦПК України, суд,-

ухвалив:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Городищенської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини - задоволити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 , додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Копію рішення суду направити сторонам у справі, для відому.
Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Учасники справи можуть ознайомитись з текстом судового рішення, в електронній формі, на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень в мережі Інтернет - https://gd. ck. court. gov. ua.

Суддя 	О. М. Савенко