ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2026 року	м. Львів	Справа № 380/21049/24 пров. № А/857/732/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Заверухи О.Б.,
суддів Кузьмича С.М., Курильця А.Р.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Маркет» до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області про визнання протиправною та скасування постанови,

суддя (судді) в суді першої інстанції – Брильовський Р.М.,
час ухвалення рішення – не зазначено,
місце ухвалення рішення – м. Львів,
дата складання повного тексту рішення – не зазначено,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс Маркет» (далі - ТОВ «Альянс Маркет») звернулося в суд з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову № 0011 від 16.07.2024.
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що 16.07.2024 Головним управлінням Держпродспоживслужби у Львівській області проведено позаплановий захід державного контролю щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ «Альянс Маркет» вимог законодавства у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, за результатом якого складено Акт № 0031 від 03.07.2024, в якому встановлено порушення абз. 1, 7 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення». В подальшому, постановою від 16 липня 2024 року відповідно до статті 20 Закону № 2899-IV до ТОВ «Альянс Маркет» застосовано фінансові санкції у вигляді штрафу у розмірі 30 000,00 грн. Вважає, що в оскаржуваній постанові відсутнє будь-яке посилання на суть правопорушень, їх деталізацію або ж їх описання, ідентично акту перевірки. Зазначає, що в оскаржуваній постанові про накладення стягнення відповідачем не зазначено, яку саме інформацію про виробника тютюнових виробів та тютюнові вироби розміщено у місці їх реалізації з метою реклами чи стимулювання продажу тютюнових виробів, разом з тим, відповідач зазначає, що «на торговельному обладнанні розміщені тютюнові вироби в асортименті», «розміщені тютюнові стіки «Heets» в асортименті». Таким чином, на елементі обладнання магазину було розміщено не інформацію про виробника тютюнових виробів та/або тютюнові вироби, а власне тютюнові вироби - пачки тютюнових виробів, що є природним для вітрини в магазині, що займається роздрібною торгівлею тютюновими виробами. Вказує, що відповідачем допущені процедурні порушення під час здійснення перевірки.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправною та скасовано постанову Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області від 16 липня 2024 року № 0011 про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Маркет» фінансової санкції у вигляді штрафу в розмірі 30 000,00.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що розміщення тютюнових виробів у місці їх продажу не є рекламою чи стимулюванням продажу, а є способом надання споживачам інформації про товар відповідно до вимог законодавства про захист прав споживачів. Суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач здійснював саме роздрібну торгівлю тютюновими виробами, а не їх рекламу, тому підстав для застосування фінансових санкцій за порушення статті 16 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів» не було. 
Не погодившись з прийнятим рішенням, Головне управління Держпродспоживслужби у Львівській області, подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.
Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що Головним управлінням Держпродспоживслужби у Львівській області видано наказ № 512-АГ та направлення № 411 від 27.06.2024 про проведення позапланової перевірки ТОВ «Альянс Маркет». За результатами позапланової перевірки складено Акт № 0031 від 03.07.2024, в якому зазначено порушення вимог законодавства виявлені під час перевірки. Зокрема, перевіркою встановлено, що ТОВ «Альянс Маркет» було порушено абз. 1, 7 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», а саме: на торговельному обладнанні чорного кольору розміщені тютюнові вироби в асортименті з використанням підсвітки білого кольору по периметру п`яти рядів двох вітрин; на торговельному обладнанні чорного кольору розташовані тютюнові вироби «Davidoff Reach Coral» та «Davidoff Reach Amethyst» по дві пачки в двох вітринах з використанням червоного та фіолетового фону, на якому зображена мозаїка у вигляді квадратиків та кубиків; дані вітрини також підсвічуються білою підсвіткою по периметру; на двох інших торговельних вітринах білого кольору розміщено по дві пачки тютюнових виробів «Davidoff Reach Coral» та «Davidoff Reach Amethyst» використанням червоного та фіолетового фону, на якому зображена мозаїка у вигляді квадратиків та кубиків з використанням підсвітки білого кольору по периметру цих вітрин; на вітрині білого кольору, де розміщені тютюнові стіки «Heets» в асортименті, використовується підсвітка білого кольору по правій та лівій стороні даної вітрини. Зазначає, що відповідно до абзацу 9 частини 2 статті 20 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» за порушення вимог статті 16, цього Закону, Головним управлінням Держпродспоживслужби у Львівській області прийнято постанову № 0011 від 16.07.2024 про накладення фінансових санкцій, передбачених статтею 20 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» та застосовано до ТОВ «Альянс Маркет» фінансові санкції у вигляді штрафу у розмірі 30 000 грн. З огляду на вказані обставини вважає, що штрафні санкції до позивача застосовано правомірно.
Представником позивача подано відзив на апеляційну скаргу, який обгрунтований тим, що розміщення тютюнових виробів у місці їх реалізації є способом надання споживачам інформації про продукцію, а не рекламою чи стимулюванням продажу, що відповідає Закону України «Про захист прав споживачів», Закону України «Про рекламу». Крім того, стверджує, що Держпродспоживслужба не мала належних повноважень на проведення позапланової перевірки в умовах воєнного стану без відповідного рішення МОЗ, посилаючись на постанову КМУ № 303 та практику Верховного Суду. 
Суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) (п.3 ч.1 ст.311 КАС України).
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу з наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції, Головне управління Держпродспоживслужби у Львівській області видало наказ № 512-АГ та направлення № 411 від 27.06.2024 про проведення позапланової перевірки ТОВ «Альянс Маркет».
За результатами позапланової перевірки складено Акт № 0031 від 03.07.2024, в якому зазначено, що ТОВ «Альянс Маркет» було порушено абз. 1, 7 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», а саме: на торговельному обладнанні чорного кольору розміщені тютюнові вироби в асортименті з використанням підсвітки білого кольору по периметру п`яти рядів двох вітрин. На торговельному обладнанні чорного кольору розташовані тютюнові вироби «Davidoff Reach Coral» та «Davidoff Reach Amethyst» по дві пачки в двох вітринах з використанням червоного та фіолетового фону, на якому зображена мозаїка у вигляді квадратиків та кубиків; дані вітрини також підсвічуються білою підсвіткою по периметру. На двох інших торговельних вітринах білого кольору розміщено по дві пачки тютюнових виробів «Davidoff Reach Coral» та «Davidoff Reach Amethyst» використанням червоного та фіолетового фону, на якому зображена мозаїка у вигляді квадратиків та кубиків з використанням підсвітки білого кольору по периметру цих вітрин. На вітрині білого кольору, де розміщені тютюнові стіки «Heets» в асортименті, використовується підсвітка білого кольору по правій та лівій стороні даної вітрини.
На підставі вказаного Акту № 0031 від 03.07.2024 відповідач прийняв постанову від 16 липня 2024 року № 0011, якою до позивача застосував фінансові санкції у вигляді штрафу в розмірі 30 000,00 грн відповідно до статті 20 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення».
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про обгрунтованість позовних вимог.
Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог, однак не погоджується із мотивами задоволення позову з наступних підстав.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Аналогічна норма закріплена у статті 6 Закону України від 17 лютого 2022 року № 2073-IX «Про адміністративну процедуру» (далі - Закон № 2073-IX).
Відповідно до частини другої статті 11 Закону № 2073-IX адміністративний акт повинен прийматися з дотриманням необхідного балансу між несприятливими наслідками для права, свободи чи законного інтересу особи і цілями, на досягнення яких спрямований адміністративний акт. Негативні наслідки для особи та публічних інтересів повинні бути найменшими.

Державний нагляд (контроль) у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення здійснюється відповідно до Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V).
Підставою для позапланового заходу може бути, зокрема, звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю (абзац 5 частини першої статті 6 Закону № 877-V). Такий захід проводиться за погодженням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері.
У період воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) було припинено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі - Постанова КМУ № 303)
Виняток передбачено пунктом 2 зазначеної Постанови: за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Центральним органом, що формує державну політику у сфері охорони здоров`я, включаючи попередження та зменшення вживання тютюнових виробів, є Міністерство охорони здоров`я України (МОЗ України) відповідно до статті 7 Закону № 2899-IV та абзацу другого пункту 1 Положення про МОЗ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року № 267.
Отже, на період воєнного стану Держпродспоживслужба не має права ініціювати позаплановий захід державного нагляду (контролю) без індивідуального рішення МОЗ України згідно з пунктом 2 Постанови № 303.
МОЗ України прийняло Наказ № 522, яким затвердило Перелік підстав для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану, включаючи звернення фізичних осіб, та доручив Держпродспоживслужбі забезпечити їх здійснення.
До такого переліку підстав належить звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності) (пункт 3 Переліку).
Однак такий Наказ є нормативно-правовим актом, який встановлює правові положення загального характеру, і не може підміняти індивідуальний акт МОЗ України в розумінні пункту 2 Постанови КМУ № 303. Тому для проведення кожного планового чи позапланового заходу державного нагляду (контролю) Держпродспоживслужба має звертатися до центрального органу, що формує державну політику у сфері охорони здоров`я, включаючи попередження та зменшення вживання тютюнових виробів (МОЗ України), і може реалізувати повноваження щодо проведення заходу нагляду (контролю) лише за умови отримання позитивного рішення МОЗ України у формі індивідуального акта. Таке регулювання суперечить Постанові КМУ № 303, оскільки делегування МОЗ України своїх повноважень щодо оцінки підстав для перевірок Держпродспоживслужбі як органу нагляду (контролю) суперечить частині другій статті 19 Конституції України та розширює підстави для перевірок, не передбачених зазначеною Постановою.
Такі висновки узгоджуються із правовою позицією Верховного Суду щодо застосування пункту 2 Постанови КМУ № 303 та положень Наказу МОЗ України № 522, висловленою у постанові від 20 січня 2025 року у справі № 140/1046/24, на яку обґрунтовано покликається позивач у відзиві на апеляційну скаргу.
У справі, що розглядається, підставою для перевірки стала скарга гр. ОСОБА_1 , на підставі якої Держпродспоживслужба надала погодження від 24 червня 2024 року, а ГУ Держпродспоживслужби у Львівській області 27 червня 2024 року видало наказ № 512-АГ та на проведення позапланової перевірки ТзОВ «Альянс Маркет» за адресою: м. Львів, вул. Стара, 3 в термін з 03.07.2024 по 04.07.2024.
На переконання суду апеляційної інстанції, цій справі підлягають застосуванню висновки Верховного Суду, сформульовані у постанові від 20 січня 2025 року у подібній справі № 140/1046/24.
З огляду на вказане, колегія суддів зауважує, що для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у магазині «ТзОВ «Альянс Маркет» за адресою: м. Львів, вул. Стара, 3, ГУ Держпродспоживслужби у Львівській області не було достатнім лише надходження звернення гр. ОСОБА_1 .
Лист Держпродспоживслужби від 24 червня 2024 року № 15.1.3-643070, яким погоджено проведення позапланового заходу, не може підміняти рішення МОЗ України за результатами розгляду заяви гр. ОСОБА_1 , яке не приймалося.
Колегія суддів зауважує, що недотримання належної процедури проведення перевірки в умовах воєнного стану нівелює результати такого заходу.
Верховний Суд у справі № 440/2642/24 від 16 вересня 2025 року звернув увагу на те, що відносини, які виникли у зв`язку з проведенням позапланового заходу державного нагляду (контролю), регулюються не лише спеціальним законодавством, а й Законом № 2073-IX. Принцип законності, закріплений у статті 6 цього Закону, встановлює, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Оскільки ГУ Держпродспоживслужби у Львівській області не отримало індивідуального рішення МОЗ України на проведення перевірки, воно діяло поза межами своїх повноважень.
Отже, такий позаплановий захід був здійснений із суттєвим порушенням вимог законодавства, що є самостійною підставою для визнання протиправними всіх рішень, ухвалених за його результатами, включаючи спірну постанову про накладення штрафу.
При цьому відсутні підстави для перегляду оскаржуваної постанви відповідача по суті встановлених порушень.
Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до виснвоку про те, що відповідач не мав підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) позивача під час дії воєнного стану, тому наянві підстави для визнання протиправною та скасування постанова ГУ Держпродспоживслужби у Львівській області від 16 липня 2024 року № 0011 про накладення на ТОВ «Альянс Маркет» стягнення, передбаченого статтею 20 Закону № 2899-IV.
Колегія суддів суддів зауважує, що з огляду на вказане, оскаржуване рішення суду слід змінити у частині мотивів задоволення позовних вимог, частково задовольнивши апеляційну скаргу.
Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини (частина четверта статті 317 КАС України).
За наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку про необхідність зміни мотивувальної частини рішення суду у частині мотивів задоволення позовних вимог, частково задовольнивши апеляційну скаргу.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. 317, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд –
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби у Львівській області задовольнити частково. 
Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року у справі № 380/21049/24 змінити у частині мотивів задоволення адміністративного позову.
В решті рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України. 

Головуючий суддя	 	О. Б. Заверуха 	
судді	 	С. М. Кузьмич 	
 	 	А. Р. Курилець