Справа № 755/9659/26
Провадження №: 3/755/4040/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"17" липня 2026 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Курило А.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Єревана, громадянина Вірменії, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_2 ,
у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 15 червня 2026 року о 12 годині 20 хвилин, керуючи транспортним засобом ВАЗ 2109, номерний знак НОМЕР_1 , рухався Керченською площею, 7 (парковка магазину «Новус») в місті Києві, заднім ходом парковкою не впевнився у безпеці маневру, внаслідок чого здійснив зіткнення з транспортним засобом Mercedes-Benz, номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_2 , що був розташований позаду, чим заподіяв транспортним засобам технічні пошкодження та завдав матеріальної шкоди.
Своїми діями ОСОБА_1 порушив п.10.9 Правил дорожнього руху України.
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не сповістив. Клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило. Зокрема, оголошення про виклик до суду ОСОБА_1 було розміщено на офіційному вебпорталі судової влади України (сторінці Дніпровського районного суду міста Києва).
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі, добросовісно користуватися процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Заборона зловживання правом закріплена у статті 17 Конвенції, згідно з якою жодне з її положень не може тлумачитися як таке, що надає право займатися діяльністю або вчиняти дії, спрямовані на скасування чи обмеження визнаних прав і свобод у більшому обсязі, ніж передбачено Конвенцією.
Приписи КУпАП, зокрема стаття 268 цього Кодексу, визначаючи коло процесуальних прав особи, яка притягається до відповідальності, не містять положень, що дозволяли б ухилятися від явки до суду. Зазначена особа зобов`язана добросовісно здійснювати свої права та сприяти судовому розгляду в межах строків, визначених статтею 38 КУпАП.
Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, оскільки воно за своєю природою потребує регулювання державою (рішення ЄСПЛ у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства»).
Отже суд вжив усіх необхідних заходів для повідомлення особи та забезпечення його явки в судове засідання тому вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відповідно до вимог ст.268 КУпАП.
Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, схему місця ДТП, письмових пояснення учасників ДТП,- дійшов таких висновків.
Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.
Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями такого провадження є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, а також її вирішення в точній відповідності із законом. 
Диспозицією ст.124 КУпАП, передбачена відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.
Згідно з п. 1.3 Правил дорожнього руху України, учасники дорожнього руху зобов?язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими. Відповідно до п. 1.9 Правил дорожнього руху України, особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.
Пунктом 10.9 Правил дорожнього руху України передбачено, що під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб.
З письмових пояснень ОСОБА_1 , які містяться в матеріалах адміністративної справи (а.с.5), вбачається, що він вину не визнає.
Водночас із письмових пояснень ОСОБА_2 , які містяться в матеріалах справи, убачається, що він керував автомобілем Mercedes-Benz (номерний знак НОМЕР_2 ) та рухався головною дорогою парковки ТЦ «Новус», де здійснив вимушену зупинку через незрозумілі дії водія автомобіля ВАЗ-2109 (номерний знак НОМЕР_1 ), який у подальшому, рухаючись заднім ходом, допустив зіткнення з його автомобілем (а.с.4).
З досліджених у судовому засіданні схеми місця ДТП, вбачається, що зазначені в схемі просторово-динамічні обставини пригоди повністю підтверджуються зафіксованими механічними пошкодженнями транспортних засобів. Зокрема, автомобіль ВАЗ-2109 (номерний знак НОМЕР_1 ) має пошкодження лівого заднього ліхтаря, а автомобіль Mercedes-Benz (номерний знак НОМЕР_2 ) - розбиту решітку радіатора, розбите переднє кріплення номерного знака, погнутий капот, виламане кріплення передньої лівої фари, а також пошкодження лакофарбового покриття (а.с.3 зворотний бік).
Аналізуючи розташування транспортних засобів на проїзній частині та характер їхніх пошкоджень, суд дійшов висновку, що ці відомості в сукупності свідчать про те, що в момент дорожньо-транспортної пригоди водій автомобіля ВАЗ-2109 (номерний знак НОМЕР_1 ), рухаючись заднім ходом, допустив зіткнення.
За таких обставин суд, урахувавши письмові пояснення учасників дорожньо-транспортної пригоди, розташування транспортних засобів на проїзній частині в момент ДТП та зафіксовані у схемі місця пригоди механічні пошкодження, дійшов висновку, що в діях водія ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП.
Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, врахувавши характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, а також обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суд вважає за необхідне застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст.124 КУпАП, оскільки саме таке стягнення є необхідним і достатнім для його виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень.
Окрім цього, згідно зі ст.40-? КУпАП, судовий збір у провадженні в справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку накладено адміністративне стягнення, у розмірі, визначеному ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».
Також ч.1 ст.307 КУпАП передбачено, що штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі її оскарження - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу в установлений строк, постанова надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання, роботи особи або за місцезнаходженням її майна в порядку, визначеному законом.
Відповідно до статті 308 КУпАП, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові. 
За таких обставин, керуючись вимогами ст.ст.33, 40-?, 124, 252, 283-285, 289, 291, 294, 307, 308 КУпАП, суд,-

у х в а л и в:

Визнати  ОСОБА_1  винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі п?ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п?ятдесят) гривень.

Згідно з ч.1 ст.307 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу у встановлений законом строк, відповідно до ст.308 КУпАП, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу, а також витрати на виконавче провадження.

Стягнути з  ОСОБА_1  в дохід держави судовий збір у розмірі 665 (шістсот шістдесят п?ять) гривень 60 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.
Строк пред`явлення постанови до виконання становить три місяці з дня набрання нею законної сили. У разі оскарження постанови перебіг строку давності звернення до виконання зупиняється до розгляду апеляційної скарги.

Суддя         Андрій КУРИЛО