Дата документу 11.09.2026
Справа № 334/5358/25
Провадження № 2/334/222/26

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 вересня 2026 року Дніпровський районний суд міста Запоріжжя у складі: головуючого судді Добрєва М.В., за участю секретаря судового засідання Денисенко Н.В.,
розглянувши у спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради, про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення (оголошення догани),

встановив:
представник позивачки адвокат Черкашин І.І. звернувся до суду з позовом до КУ «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» ЗОР, в якому просить визнати незаконним та скасувати Наказ № 37-осн від 17.06.2025 тимчасово виконуючої обов`язки директора Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради Галиною Борисовою про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності (оголошення догани).
Позов обґрунтовує тим, що 17 червня 2025 року Наказом № 37-осн Т.в.о. директора музею (заступником директора з наукової роботи) Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради Галиною БОРИСОВОЮ Позивачу було оголошено догану.
Будучи категорично не згодною з накладеним дисциплінарним стягненням та вважаючи його безпідставним, Позивач вимушена звернутися до місцевого загального суду (адже в установі де працевлаштована Позивач комісії по трудових спорах не обираються) задля захисту своїх законних прав та інтересів.
17.06.2025 року Наказом № 37-осн Т.в.о. директора музею (заступником директора з наукової роботи) Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради Галиною Борисовою Позивачу було оголошено догану, з формулюванням – «за неодноразові свідомі демонстративні порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025 року «Про посилення виконавчої та трудової дисципліни» (за період з 26.05.2025 по 13.06.2025 рік старший науковий співробітник ОСОБА_1 скоїла 7 порушень)», водночас не зазначивши детальний перелік цих порушень, які на думку керівництва скоїла позивач.
Позивач мала змогу ознайомитися з вищевказаним наказом 19.06.2025 року.
Попередньо письмові пояснення, щодо обставин інкримінованих їй дисциплінарних порушень, в неї відібрані не були.
30.06.2025 року Позивачем, в свою чергу, з власної ініціативи, була написана та передана Т.в.о. директору музею (заступнику директора з наукової роботи) Галині Борисовій службова записка, в якій остання зазначала, що ще 23.05.2025 року перебуваючи на своєму робочому місці, вона відчула значне погіршення власного самопочуття, яке було обумовлене зависоким артеріальним тиском (195/100), після чого, сповістивши про свій стан Т.в.о. директора музею (заступника директора з наукової роботи) ОСОБА_2 та головного зберігача ОСОБА_3 , остання викликала швидку допомогу та свого чоловіка, якого теж попрохала у телефонному режимі повідомити 
ОСОБА_4 , що Позивач вимушена покинути робоче місце через екстрену госпіталізацію до КНП «Міська лікарня № 9» ЗМР, однак ОСОБА_5 відхилила дзвінок, тоді чоловік Позивача здійснив дзвінок головному бухгалтеру музею ОСОБА_6 , з проханням сповістити ОСОБА_2 про стан Позивача та факт госпіталізації, ОСОБА_6 в свою чергу пообіцяла це зробити. Згодом, Позивач, знаючи про своє чергування у музеї 27.05.2025 року, напередодні (26.05.2025 року) подзвонила своїй колезі ОСОБА_7 з проханням почергувати замість себе, на що остання відповіла, що замість Позивача чергуватиме ОСОБА_8 , потім ОСОБА_8 у телефонній розмові підтвердила Позивачу заміну у чергуванні. В свою чергу, Позивач намагалися сповістити ОСОБА_2 ( ОСОБА_9 в.о. директора музею (заступника директора з наукової роботи)) засобами телефонного зв`язку про заміну у чергуванні, однак остання знову не бажала розмовляти з Позивачем, та просто не підняла слухавку.
Тобто неодноразові намагання Позивача належно сповіщати засобами телефонного зв`язку керівництво музею про погіршення свого стану, госпіталізацію, відкриття лікарняного, заміну у чергуванні тощо – ігнорувалися останніми.
Позивач, згідно з заключеннями лікарів медичних установ м. Запоріжжя була визнана непрацездатною починаючи з 26.05.2025 року (медичний висновок про тимчасову непрацездатність з 26.05.2025 по 30.05.2025 рік, з 30.05.2025 по 02.06.2025 рік), від 03.06.2025 року Позивач була направлена на госпіталізацію в кардіологічне відділення задля стаціонарного лікування (медичний висновок про тимчасову непрацездатність з 03.06.2025 по 13.06.2025 рік). Лише 14.06.2025 року, за вказівкою лікарів, Позивач мала змогу повернутися до роботи.
Таким чином, з вищезазначеного можна зробити наступні висновки: Позивач через прогресуючу гіпертонічну хворобу перебувала на тривалому лікарняному (що підтверджується численною медичною документацією), про що неодноразово намагалася сповістити керівництво Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної, водночас самостійно знайшла собі заміну у дні чергування, про які також намагалася сповістити останніх, однак керівництво Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної безпідставно притягнули Позивача до дисциплінарної відповідальності – з формулюванням «за неодноразові свідомі демонстративні порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025 «Про посилення виконавчої та трудової дисципліни» (за період з 26.05.2025 по 13.06.2025 старший науковий співробітник ОСОБА_1 скоїла 7 порушень)», водночас не зазначивши детальний перелік цих порушень, на думку керівництва.
Що стосується наказу від 02.01.2025 року № 16-осн «про посилення виконавчої та трудової дисципліни» на нібито порушення якого посилається Відповідач: цим наказом було зобов`язано співробітників, у разі перебування на лікарняному, інформувати головного бухгалтера або директора музею: про дату його відкриття, продовження та закінчення (особливо, якщо листок непрацездатності продовжується на наступний місяць (рік), або закінчується наприкінці місяця (року). В разі лікарняного, відпустки або відрядження співробітника – заміну чергування здійснювати самостійно, з відома директора.
Вважає цей наказ, таким що не відповідає не тільки нормам трудового законодавства, але й нормам здорового глузду. Оскільки об`єктивно неможливо особі, яка госпіталізована в екстреному порядку, перебуваючи на законному лікарняному, підшукати собі заміну на графік чергування в телефонному режимі. 
Фактично оскаржуваною доганою – Позивача притягнуто до відповідальності за нібито «порушення трудової дисципліни» які вона вчинила перебуваючи на лікарняному, що протирічить самій природі лікарняного – як законного увільнення від виконання трудових обов`язків на період тимчасової непрацездатності за хворобою. Таким чином, наказ від 02.01.2025 року № 16-осн в частині покладення певних трудових обов`язків на працівників, перебуваючих на «лікарняному» - є нікчемним (таким, що не відповідає чинному законодавству), тобто недійсним в силу закону.
З огляду на все вищевикладене, наказ № 37-осн від 17.06.2025 року про притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності є необґрунтованим, безпідставним і підлягає скасуванню.
Представник відповідача адвокат Коломоєць І.В. подала відзив на позов, в якому просила залишити без задоволення позовні вимоги позивачки та зазначила, що ОСОБА_10 перебуває в трудових правовідносинах з відповідачем з 30 липня 1990 року.
Згідно договору про повну матеріальну відповідальність від 14 грудня 1995 року, укладеному між Запорізьким обласним художнім музеєм та ОСОБА_1 , яка в свою чергу несе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження, ввірених їй установою матеріальних цінностей, та зобов`язується відповідально ставитись до переданих їй для зберігання матеріальних цінностей установи, та вживати заходи для відвернення шкоди.
Згідно правил внутрішнього трудового розпорядку працівників Комунальної установи «Запорізький обласний художній музей» Запорізької обласної ради, з яким ОСОБА_1 ознайомлена під підпис, до обов`язків працівників належить: суворо виконувати положення внутрішньо-музейної інструкції Запорізького музею, не допускаючи її порушення; працювати чесно і сумлінно, додержуватись дисципліни праці основ порядку в музеї (вчасно приходити на роботу, додержуватися встановленої тривалості робочого дня, своєчасно і точно виконувати накази і розпорядження адміністрації, додержуватись правил внутрішнього трудового розпорядку; вести себе гідно, дотримуватися правил поведінки та службової етики систематично підвищувати свою ділову кваліфікацію; додержуватися вимог з охорони праці, техніки безпеки та виробничої санітарії; утримувати своє робоче місце, обладнання у порядку, чистоті налагодженому стані; дотримуватися встановленого порядку зберігання матеріальних цінностей документів, вживати заходи до негайної ліквідації причин і умов, які перешкоджають нормальному виконанню роботи та негайно повідомляти про них адміністрацію.
Наукові співробітники, музейні доглядачі та сторожа працюють за графіком, що складається та затверджується щомісячно згідно норми тривалості робочого часу на рік (за календарем п`ятиденного робочого тижня, з дотриманням вимог статей 50,51,52,53,66,67і,73 КЗпПУ).
Вихідні дні для музейних доглядачів та чергових наукових співробітників (які працюють у вихідні надаються за графіком, що складається та затверджується щомісячно.
В окремих випадках (відпустка, відрядження, тимчасова непрацездатність) перенесення вихідного дня обов`язково погоджуються з директором музею.
Зміни в графіку чергування або передача чергування протягом дня здійснюється згідно Інструкції чергового наукового співробітника та Інструкції нічного сторожа Музею.
В разі перебування на лікарняному співробітник повинен інформувати особисто директора музею (або виконуючого обов`язки директора) про дату його відкриття, продовження чи закінчення.
Згідно п. 3.3 Посадової інструкції старшого наукового співробітника відділу науково-фондової роботи ОСОБА_1 , затвердженої наказом № 44 від 30.07.2015р., Гончаренко несе відповідальність за невиконання наказів та розпоряджень директора, за порушень правил внутрішнього трудового розпорядку, правил техніки безпеки, протипожежної безпеки на робочому місці.
На початку 2025 року, наказом № 16-осн від 02.01.2025р. «Про посилення виконавчої та трудової дисципліни», з метою посилення трудової та виконавчої дисципліни, працівників музею зобов`язано інформувати головного бухгалтера або директора музею про обставини перебування на лікарняному – дату його відкриття, продовження та закінчення, та самостійної зміни чергування з відома директора.
Слід зазначити, що даний наказ є одним із основних в організації та забезпеченні діяльності музею, який працює цілодобово, без вихідних і свят. Музей є режимним об`єктом, всі приміщення знаходяться під охоронною сигналізацією так як в ньому зберігається коштовні цінності, практично всі працівники працюють по графіку, який погоджуються на місяць для всіх працівників. І якщо цей графік порушується, це створює дуже негативні наслідки для роботи музею в цілому та для всіх працівників, у зв`язку з чим і було видано наказ від 02.01.2025р. № 16-осн, для забезпечення сталої роботи музею.
Однак, позивачка систематично порушує вимоги щодо вчасного попередження про свою непрацездатність, що зводить нанівець всі графіки та роботу музею, створює складності в нарахуванні заробітної платні, для дирекції проблеми в пошуку заміни в графіку чергувань і для працівників музею, які сумлінно дотримуються графіку та розраховують на його дотримання і Гончаренко.
При наявності мобільних засобів зв`язку та інтернету, у ОСОБА_11 не повинно виникати складностей з повідомленням керівництва про свою непрацездатність, однак, як повідомив відповідач, вона так вчиняє навмисно та демонстративно, усвідомлюючи негативні наслідки для колег, до яких вона ставиться з невагою та презирством. Так, за період з 26.05.2025р. по 13.06.2025р., позивачка перебувала на лікуванні, на яке відбула без попередження керівництва та без здійснення своєї заміни в графіку чергувань. Про початок та закінчення часу лікарняного, позивачка не повідомила керівництво, що призвело до порушення затвердженого графіку чергувань в музеї, на травень та червень місяць 2025р.
З даного приводу, 16 червня 2025 р. наказом № 35/1-осн, відповідачем створено тимчасову комісію по розслідуванню та здійсненню дисциплінарного провадження відносно дій ОСОБА_1 .
17 червня 2025 року, актом, за участі тимчасово виконуючої обов`язки директора Г.Борисової, Заступника директора з АГД Запоріжан Н., Головного бухгалтера Олени Бровко, Ст. наукового співробітника ОСОБА_12 , зафіксовано відмову ОСОБА_11 від надання пояснень. Доданий до позову оскаржуваний наказ з поясненнями ОСОБА_11 , нею дописаний для суду, так як в музеї такий екземпляр наказу– відсутній. Слід зазначити, що ОСОБА_11 так вчиняє завжди – спочатку отримує копію наказу для ознайомлення перед підписанням, потім відмовляється від підписання оригіналу наказу, а на своїй копії дописує пояснення для подальшого звинувачення керівництва музею.
Слід також зазначити, що під час проведення дисциплінарного розслідування, в кабінеті позивачки було виявлено порушення виробничої санітарії, купу сміття на робочому місці, занедбані ввірені їй музейні матеріали, що було зафіксовано на фото та додано до відзиву.
17 червня 2025р. на засіданні зазначеної комісії, прийнято колегіальне рішення оголосити догану ОСОБА_1 за порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025р.
Згідно ст. 147 КЗпП, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення – догана.
Згідно ст. 139 КЗпП, Працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір.
У зв`язку з чим, та на підставі протокольного рішення комісії від 17 червня 2025р., - ОСОБА_1 було оголошено догану.
Звертає увагу суду, що в долученому до позову оскаржуваному наказі, позивачка сама вказує, що з 26 травня 2025 року по 13 червня 2025, вона не дзвонила адміністрації музею, поки перебувала в лікарні. Тобто позивачка сама підтверджує ігнорування вимог наказу про своєчасне попередження керівництва музею про початок та закінчення періоду непрацездатності.
08 жовтня 2025 року, з метою приведення наказу № 37-осн від 17.06.2025р. до вимог КЗпП, в нього було внесено зміни наказом № 57-осн від 08.10.2025р., з яким ОСОБА_1 також відмовилась ознайомлюватись.
Щодо систематичного порушення позивачкою трудової дисципліни:
Позивачка систематично вчиняє дисциплінарні проступки - не виконує свої обов`язки, ігнорує накази керівництва, правила та розпорядок. У зв`язку з чим, на протязі двадцяти років, позивачко постійно оголошуються догани, а саме:
24.02.2003р. наказ № 15-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за порушення Інструкції відповідального чергового художнього музею;
03.04.2003р. в наказі № 22-осн, вказано про порушення ОСОБА_1 . Інструкції, щодо недотримання правил охорони музею;
02.12.2005р. наказом № 36-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за систематичне спізнення на роботу;
25.05.2006р. наказом № 24-осн., ОСОБА_1 оголошено догану за систематичне спізнення на роботу та неявку на відповідальне чергування;
04.08.2011р. наказом № 43-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за недотримання порядку в музею;
26.03.2012 р. наказом № 22-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за постійні порушення Інструкції, за порушення під час чергування 21.03.2012р., порушення громадського порядку та провокацію скандалу;
18.08.2014 року наказом № 39-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за порушення та створення загрози для безпеки музейних фондів;
14.08.2014р. комісією у складі трьох осіб з числа працівників музею, склали акт про відмову ОСОБА_1 підписувати та виконувати наказ керівника музею;
03.11.2014р. наказом № 54-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за невиконання наказу № 43-осн від 08.09.2014р.;
19.11.2014р. наказом № 59-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за систематичне порушення трудової дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку;
26.11.2014р. наказом № 60-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за невиконання наказу;
26.14.2014р. комісією у складі трьох осіб з числа працівників музею, склали акт про відмову ОСОБА_1 підписувати наказ;
18.12.2014р. наказом № 67-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за невиконання наказу;
18.12.2014р. комісією у складі трьох осіб з числа працівників музею, склали акт про відмову ОСОБА_1 підписувати наказ;
28.01.2015р. наказом № 24-осн, ОСОБА_1 оголошено догану за відмову до прийняття та виконання наказу;
02.12.2016р. комісією у складі чотирьох осіб з числа працівників музею, склали акт про відмову ОСОБА_1 підписувати наказ про проведення атестації працівників музею;
23.09.2019р. наказом № 56-вк, ОСОБА_1 оголошено догану за байдуже, безвідповідальне, недбале відношення до творінь ОСОБА_13 (в честь неї, перейменовано бульвар Маяковського на бульвар ОСОБА_13 );
25.09.2019р. комісією у складі чотирьох осіб з числа працівників музею, склали акт про відмову ОСОБА_1 підписувати наказ;
21.05.2025 р. наказом № 33-осн ОСОБА_1 оголошено догану.
Це не весь перелік доган та наказів, всі не надаються через їх велику кількість.
Жоден наказ не оскаржувався. 
Доповідні записки та скарги на ОСОБА_1 .
Докладна записка від ОСОБА_14 від 02.04.2015р. зі скаргами на ОСОБА_1 ;
27.01.2017р. наказом № 21-осн ОСОБА_11 позбавлена звання заслуженого працівника Запорізького обласного художнього музею;
Колективна скарга від працівників музею від 25.01.2017р. на ОСОБА_1 ;
Колективна скарга від працівників музею від 23.05.2017р. за вих. № 84, на ОСОБА_1 ;
Колективна скарга від працівників музею від 01.06.2017р. на ім`я в.о. директора ОСОБА_15 , на ОСОБА_1 ;
Доповідна від ОСОБА_16 від 01.06.2017р. зі скаргами на ОСОБА_1 ;
Скарга на дії ОСОБА_1 від музейного охоронця ОСОБА_17 від 28.01.2020р.;
Колективна скарга від працівників музею від 31.01.2020. на ім`я в.о. директора ОСОБА_15 , на ОСОБА_1 ;
Скарга на дії ОСОБА_1 від колективу та ОСОБА_18 від 31.01.2020р.
Протокол наради співробітників музею, за наслідками конфлікту 28.02.2020р. за участю ОСОБА_11 .
Відповідно до характеристики від 17.11.2015р., ОСОБА_1 постійно конфліктує, веде себе не стримано, порушує елементарні правила службової та музейної етики, чим псує репутацію музею.
Отже, в діях позивачки вбачається систематичність в порушенні та невиконанні обов`язків, трудового розпорядку, відмові у виконанні наказів шляхом їх не підписання, ігнорування правил та обов`язків, що наносить шкоду музею, особливо під час воєнного стану та евакуації музейних цінностей.
Представник позивачки подав відповідь на відзив, в якій зазначив, що в 17.06.2025 Наказом № 37-осн т.в.о. директора музею (заступником директора з наукової роботи) Комунальної установи «Запорізький обласний художній музей» Запорізької обласної ради Борисовою Г.С. Позивачу було оголошено догану.
Не погоджуючись із вказаним Наказом № 37-осн, Позивач в липні 2027 року звернулась до суду з позовом щодо його оскарження.
Позивач повністю підтримує свої вимоги, вже наведені раніше в позовній заяві доводи та аргументи в їх обґрунтування, та звертає увагу суду на наступне.
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Отже, дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків.
Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Зі змісту ст.138 КЗпП України вбачається, що саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок.
Наказ про накладення на працівника дисциплінарного стягнення за своєю юридичною природою є рішенням відповідного суб`єкта згідно з його повноваженнями, яке спрямовано на регулювання трудових відносин у середині колективу, містить норми права (або правила), що були порушені, має персоніфікований характер і розрахований на одноразове застосування.
У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення, чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.
Також наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності.
Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 січня 2019 року у справі №515/1087/17 (провадження №61-36903св18) зазначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника
Відповідно до тексту оскаржуваного Наказу № 37-осн від 17.06.2025 ОСОБА_1 оголошено догану «за неодноразові свідомі демонстративні порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025 року «Про посилення виконавчої та трудової дисципліни» (за період з 26.05.2025 по 13.06.2025 рік старший науковий співробітник ОСОБА_1 скоїла 7 порушень)».
Тобто Відповідач, грубо порушуючи вимоги ст. 148 КЗпП України, в тексті оскаржуваного Наказу № 37-осн фактично об`єднав ніяким чином неіндивідуалізовані та неконкретизовані події за період з 26.05.2025 по 13.06.2025 у загальне формулювання «неодноразові свідомі порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025», та зробив повністю необґрунтований та безпідставний висновок про скоєння Позивачем 7 порушень.
Таким чином, в Наказі № 37-осн від 17.06.2025 «Про оголошення догани ОСОБА_1 » Відповідачем лише застосовано оціночне загальне формулювання про «неодноразові свідомі демонстративні порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025 року», без конкретизації, в чому полягає суть окремо кожного із 7 порушень; точних дат та обставин скоєння цих 7 порушень: коли та які саме вимоги Наказу № 16-осн від 02.01.2025 не було виконано ОСОБА_1 .
Фактично наказ про застосування догани №37- осн від 17.06.2025 «Про оголошення догани ОСОБА_1 » ґрунтується виключно на оціночних судженнях та припущеннях Відповідача.
В той же час КЗпП не допускає «накопичувального» притягнення до відповідальності, без дотримання строків щодо кожного конкретного проступку.
Відповідно до ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.
22 липня 2020 року Верховний Суд у складі колегії судців Першої судової палати Касаційного цивільного суду виніс постанову в справі №554/9493/17 (провадження №61-38286св18), в якій деталізував вимоги до змісту наказу про оголошення догани та обов`язковості доказів порушення трудових обов`язків, а також зазначив, що порушення трудової дисципліни не є триваючим, при цьому наголосив, що згідно з ч. 1 ст. 147 КЗпП за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догана, відповідно до ч.1 ст. 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків.
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника:
- порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових
обов`язків;
- вина працівника;
- наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів унеможливлює наявність дисциплінарного проступку. Під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни суди мають з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержано власником або уповноваженим ним органом передбачених ст. 147-149 КЗпП правил та порядку застосування дисциплінарного, стягнення, зокрема чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок, а роботодавцеві необхідно враховувати, що:
1) для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності обов`язково має бути встановлено вину як одну з важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності;
2) для застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника письмових пояснень. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення;
3) при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку та заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, та попередню роботу працівника Таким чином, Верховний Суд дійшов висновку, що наказ про оголошення працівникові догани, якщо у ньому, зокрема, не зазначено, коли мало місце і
в чому конкретно полягає порушення працівником трудових обов`язків, не відповідає вимогам трудового законодавства, такий наказ є незаконним та підлягає скасуванню.
Всупереч вищезазначеним вимогам закону, в Наказі № 37-осн від 17.06.2025 «Про оголошення догани ОСОБА_1 » відсутня будь-яка конкретизація проступків робітника - не наведено фактів, що свідчили б про скоєння Позивачем 7 порушень трудової дисципліни, не зазначено жодних конкретних дат та обставин щодо скоєння окремо кожного із цих 7 порушень, не зазначено які саме вимоги Наказу №16-осн від 02.01.2025 та які саме обов`язки працівника не були виконані Позивачем в зазначений в наказі період.
Виходячи з лінгвістичного та системного тлумачення наказу № 37-осн від 17.06.2025, його текст не містить даних про встановлення юридично визначеного дисциплінарного проступку.
Водночас, як наголошувалось вище, відповідно до статей 147–149 КЗпП України дисциплінарна відповідальність можлива виключно за конкретне, протиправне, винне порушення працівником покладених на нього трудових обов`язків. Оціночні судження щодо загального стану роботи органу чи тенденцій його діяльності не є юридичними фактами, які утворюють склад дисциплінарного проступку.
Щодо неможливості змінювати підстави накладеного дисциплінарного стягнення шляхом видання Наказу № 57-осн.від 08.10.2025.
08.10.2025 (вже під час перебування на розгляді в суді справи №334/5358/25 про оскарження Наказу 37-осн від 17.06.2025) Відповідач видав Наказ № 57-осн.від 08.10.2025, яким вніс зміни в «мотивувальну частину» оскаржуваного Наказу № 37-осн від 17.06.2025.
Внесені Відповідачем до Наказу № 37-осн зміни стосуються безпосередньо підстав притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до тексту Наказу № 57-осн.від 08.10.2025 «Про внесення змін до Наказу № 37-осн від 17 червня 2025 «Про оголошення догани ОСОБА_19 » необхідність видання цього наказу Відповідач мотивував необхідністю приведення наказу Наказу № 37-осн «до вимог КЗпП України».
Проте Наказ про накладення на працівника дисциплінарного стягнення, як розпорядчий документ роботодавця, ще з моменту свого видання має відповідати нормам КЗпП України.
Внесення Відповідачем змін до тексту наказу № 37-осн від 17 червня 2025 через 4 місяці після його видання (під час перебування на розгляді в суді справи щодо оскарження Позивачем цього наказу) суттєво порушує права працівника та суперечить нормам трудового законодавства.
Адже приписами ст. 148 КЗпП України визначено строк для накладення дисциплінарного стягнення, який не може перевищувати одного місяця з дня виявлення проступку.
Натомість, Відповідач майже через 4 місяці після того, як Наказом № 37-осн від 17.06.2025 на Позивача вже буле накладене дисциплінарне стягнення у вигляді догани, - видає Наказ № 57-осн.від 08.10.2025, яким фактично повністю змінює підстави цього стягнення (поза межами місячного строку, який визначений ч.1 ст. 148 КзпП України).
Так звертаємо увагу суду, що мотивувальна частина оскаржуваного Наказу № 37-осн від 17.06.2025 складається з 3-х рядків тексту, а внесені Наказом № 57-осн.від 08.10.2025 зміни займають вже З9 рядків тексту. Повна зміна Відповідачем Наказом № 57-осн.від 08.10.2025 підстав вже накладеного на Позивача Наказом № 37-осн від 17.06.2025дисциплінарного стягнення (шляхом внесення змін в цей Наказ через 4 місці після його видання) - не передбачена нормами трудового законодавства, та свідчить про істотне порушення роботодавцем приписів ч.1 ст. 148 КзпП України.
Таким чином, зміни, які Відповідач вніс Наказом № 57-осн.від 08.10.2025 до Наказу № 37-осн від 17.06.2025 – взагалі не заслуговують на увагу суду та не можуть бути враховані при вирішенні спору щодо визнання незаконним оспорюваного Наказу № 37-осн.
Отже, вирішення спору та оцінка судом оспорюваного Наказу № 37-осн від 17.06.2025 має надаватись без врахування незаконно внесених в нього змін Наказом № 57-осн.від 08.10.2025.
Щодо Протоколу засідання тимчасової комісії Комунальної установи «Запорізький обласний художній музей» Запорізької обласної Ради від 17 червня 2025.
До Відзиву на позовну заяву Відповідачем долучено копію Протоколу засідання тимчасової комісії Комунальної установи «Запорізький обласний художній музей» Запорізької обласної Ради від 17 червня 2025.
Цей Протокол Відповідач також зазначив в Наказі № 57-осн.від 08.10.2025 в якості підстави для накладення на Позивача дисциплінарного стягнення.
Разом з тим, звертає увагу суду, що оспорюваний Наказ № 37-осн від17.06.2025 «Про оголошення догани ОСОБА_1 » взагалі не містить жодних посилань на наявність вищевказаного Протоколу. 
Відповідно з усталеною практикою Верховного суду, у наказі про накладення дисциплінарного стягнення, серед іншого, обов`язково мають бути зазначені докази проступку: доповідні, службові записки, акти відсутності на роботі/неналежного виконання службових обов`язків, тощо (Постанови ВС від 22.07.2020 р. у справі № 554/9493/17; від 09.06.2022 р. у справі № 686/3944/21).
Натомість, в оспорюваному Наказі № 37-осн від 17.06.2025 таких доказів не зазначено.
Окремо наголошуємо, що з Протоколом засідання тимчасової комісії Комунальної установи «Запорізький обласний художній музей» Запорізької обласної Ради від 17 червня 2025 Позивача ніхто не знайомив до моменту оскарження нею в суді Наказу № 17-осн від 17.06.2025.
Вказаний факт переконливо свідчить про те, що ОСОБА_1 фактично було притягнуто до дисциплінарної відповідальності на підставі прихованої від неї інформації.
Позивача ніхто не повідомляв ані про створення та склад членів такої коміксі, ані про час та місце засідання комісії . Відповідного запрошення та можливості надати будь-які власні пояснення членам створеної комісій Позивач також не отримувала.
Одночасно, також наголошує на порушенні Відповідачем приписів ст. 149 КЗпП України, якими законодавець зобов`язав роботодавця зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення до застосування дисциплінарного стягнення.
Позивач стверджує, що Відповідач не звертався до неї з пропозицією надати письмові пояснення щодо конкретних фактів порушення трудової дисципліни у формі невиконання трудових обов`язків.
Спірний наказ № 37-осн про догану не містить посилання на витребування пояснень та дату їх отримання або на акт, який би зафіксував відмову від надання таких пояснень.
Тому викладена в Акті від 17.06.2025 (долученому Відповідачем до Відзиву в якості письмового доказу) інформація про те, що Позивач нібито відмовилась від надання пояснень в межах дисциплінарного провадження – не відповідає фактичним обставинам справи.
Положеннями ч.1 ст. 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, одержані з порушенням встановленого законом порядку.
Перед тим, як фіксувати Відмову Позивача від надання пояснень, спочатку потрібно запропонувати особі надати такі пояснення. Адже неможливо відмовитись від того, що не було запропоновано.
Отже, з врахуванням вищевикладеного, враховуючи, що перед складенням Акту від 17.06.2025 адміністрація музею не пропонувала Позивачу надати свої пояснення стосовно дисциплінарного проступку, - вказаний Акт від 17.06.2025 є недопусимим доказом.
Крім того, звертаємо увагу суду на те, що Кодексом законів про працю прямо не передбачено створення тимчасових комісій роботодавця для розгляду питань дисциплінарних стягнень.
При цьому внутрішніми розпорядчими документами КУ «Запорізький обласний художній музей» ЗОР це питання також не врегульовано.
Адже в музеї не затверджено та відсутнє Положення про процедуру проведення службових або внутрішніх розслідувань, яким би були врегульовані питання організації внутрішнього розслідування, строки, порядок його ініціювання, а також відсутнє Положення про порядок роботи тимчасової дисциплінарної комісії, із зазначенням обсягу її повноважень, порядку скликання та організації проведення засідань, складу членів комісії та передбачення можливості керівника установи очолювати роботу такої комісії.
Натомість процедура застосування дисциплінарного стягнення є чітко регламентованою і має здійснюватись роботодавцем з обов`язковим дотриманням приписів та положень КЗпП України.
Відтак, з врахуванням сукупності вищевказаних обставин, Протокол засідання тимчасової комісії Комунальної установи «Запорізький обласний художній музей» ЗОР від 17.06.2025 (на яку Позивача не запрошували, і з рішенням якої до моменту оскарження в суді Наказу № 37-осн 17.06.2025 не знайомили), - не може розглядатись як належна підстава для накладення дисциплінарного стягнення за невиконання ОСОБА_1 . Наказу № 16 - осн. від 02.01.2026.
Звертаємо увагу суду, що зміст «порушень» Позивача, перелічених в Протоколі засідання тимчасової комісії Комунальної установи «Запорізький обласний художній музей» ЗОР від 17.06.2025 не співпадає з підставам, які були зазначені в Наказі № 37-осн 17.06.2025.
З урахуванням сукупності вищевикладених обставин, предметом дослідження суду має бути виключно Наказ № 37-осн від 17.06.2025 без урахування змісту Протоколу засідання тимчасової комісії від 17.06.2025 (про існування якого в Наказі № 17-осн взагалі відсутня жодна згадка).
Щодо фактичних обставин справи та подій, які відбувались в зазначений в оскаржуваному Наказі № 37-осн період: з 26.05.2025 по 13.06.2025 23.05.2025 (п`ятниця) Позивач, перебуваючи на робочому місці, у присутності т.в.о. директора ОСОБА_20 та головного зберігача ОСОБА_3 (з якою працювала в одному кабінеті № 9) відчула різке погіршення самопочуття, показники тонометра становили 195/100, що свідчило про істотне підвищення норми. Була викликана бригада невідкладної медичної допомоги, яка прямо з робочого місця забрала Позивача в лікарню. Одночасно прибув чоловік Позивача - ОСОБА_21 , який з телефону дружини зателефонував ОСОБА_20 , щоб повідомити про виклик швидкої.
Але ОСОБА_20 на дзвінок не відповіла, скинувши його (скріншот з відображенням вихідного дзвінка з телефону ОСОБА_1 від 23.05.2025 додається). Тоді ОСОБА_21 повідомив телефоном головній бухгалтерці ОСОБА_6 про виклик швидкої для Позивача і попросив її я передати цю інформацію ОСОБА_20 .
По приїзду в міську лікарню № 9 у Позивача був зафіксований артеріальний тиск 240/140 (довідка КНП «Міська лікарня № 9» ЗМР від 23.05.2025 долучена до матеріалів позову).
Під час перебування на лікарняному 26.05.2025 близько 12-ї години дня Позивач, будучи обізнаною про своє чергування в музеї 27.06.2025 (відповідно до узгодженого заздалегідь графіку чергувань), зателефонувала колезі ОСОБА_7 і попросила її почергувати замість себе 27.05.2025. Але ОСОБА_7 повідомила, що 27.05.2025 замість Позивача має чергувати старший доглядач ОСОБА_8 . Після цього Позивач зателефонувала ОСОБА_8 , щоб переконатися в достовірності отриманій інформації; остання підтвердила зміни у чергуваннях. Окремо звертаємо увагу суду на те, що узгодити заміну чергування безпосередньо з ОСОБА_20 особисто Позивач не змогла, оскільки т.в.о. директора не відповідала на її дзвінки, (Але доцільно зауважити, що остання була в курсі всіх замін, оскільки без її дозволу ОСОБА_8 не змогла б чергувати замість ОСОБА_1 ).
Важливо зазначити, що графіки чергувань в музеї складаються та затверджуються в кінці кожного місяця. Коли наприкінці травня 2025 т.в.о. директора музею ОСОБА_20 затвердила графік чергувань наукових співробітників на червень 2025 р., ніхто з керівництва не ознайомив ОСОБА_1 (яка в цей період перебувала на лікарняному) з цим графіком.
Разом з тим, в Правилах внутрішнього трудового розпорядку працівників КУ «Запорізький обласний художній музей» ЗОР в розділі 5 Робочий час та його використання, пункт 6 зазначено: «Робітники і службовці залучаються до роботи у вихідні та святкові дні згідно графіків, що затверджуються адміністрацією музею, доводяться до відома робітників і службовців». (витяг із Правил додається).
Тобто, Позивач взагалі не була обізнана щодо дат свого чергування в червні 2025, оскільки Відповідач не довів до її відома вказану інформацію.
Як вже зазначалось раніше, Позивач через перебування ні лікарняному була непрацездатною, починаючи з 26.05.2025 року (медичний висновок про тимчасову непрацездатність з 26.05.2025 по 30.05.2025, з 30.05.2025 по 02.06.2025).
А 03.06.2025 року через незадовільний стан здоров`я, Позивач була направлена та продовжила лікування в кардіологічному відділенні міської лікарні № 6 (медичний висновок про тимчасову непрацездатність з 03.06.2025 по 13.06.2025.
В останній день лікарняного 13.06.2025 ОСОБА_1 проінформувала про його закриття головного бухгалтера ОСОБА_6 (яка у відповідь повідомила, що перебуває у відпустці), та бухгалтера ОСОБА_22 (Скріншот з відображенням вихідних дзвінків ОСОБА_1 бухгалтерам додається).
При цьому Позивач звертає увагу суду, що вона знову не змогла додзвонитися до ОСОБА_20 , оскільки остання тричі не відповіла на дзвінки ОСОБА_1 .
Також вважаємо за необхідне зазначити, що 13.06.2025 Позивач зателефонувала ОСОБА_23 з проханням подивитись графік чергувань, і остання повідомила ОСОБА_1 , що 14.06.2025 вона має чергувати в музеї. А невдовзі через ОСОБА_23 . Позивач отримала розпорядження ОСОБА_20 – не виходити 14.06.2025 на чергування, тому що музей в цей день працювати не буде.
Пізніше Позивач зателефонувала сторожу ОСОБА_24 , і останній повідомив, що на дверях музею висить табличка «Музей не працює з технічних причин».
Вищевикладені обставини переконливо свідчать про те, що Позивач, навіть, перебуваючи в хворобливому стані, який становив загрозу для її життя, здійснила всі необхідні та можливі з її сторони дії задля того, щоб належним чином виконати умови Наказу № 16-осн від 02.01.2025 «Про посилення виконавчої та трудової дисципліни», яким передбачено, що:
«1.В разі перебування на лікарняному кожен працівник повинен інформувати головного бухгалтера або директора музею: про дату його відкриття, продовження та закінчення (особливо, якщо листок непрацездатності продовжується на наступний місяць(рік), або закінчується наприкінці місяця (року).
2. В разі лікарняного, відпустки або відрядження співробітника заміна чергування здійснюється самостійно, з відома директора».
Проте при цьому Позивач не може вплинути на волю т.в.о. директора Борисової Г.С. спілкуватися з нею, оскільки остання умисно та неодноразово не відповідала на її дзвінки.
Одночасно сторона Позивача звертає увагу суду на те, що в пункті І Інструкції № 1 відповідального чергового наукового співробітника художнього музею, затвердженої в.о. директора художнього музею І.А. Янкович від 22.01.2020 зазначено: «В окремих випадках питанням заміни займається зав. Відділом чи головний зберігач. Заміна відповідального чергового повинна обов`язково бути узгоджена з директором музею чи виконуючим його обов`язки з відповідним записом змін у графіку чергувань».
Які саме випадки слід відносити до «окремих» Інструкцією не роз`яснено, але непрацездатність особи внаслідок перебування на лікарняному з одночасним проходженням лікування в медичних установах, - на переконання Позивача, повинна розглядатись як обґрунтована підстава для застосування положень пункту І Інструкції № 1, задля сприяння та забезпечення належної організації роботи музею.
Неможливо звинуватити працівника у неналежному виконанні своїх трудових обов`язків в період, коли останній взагалі був звільнений від їх виконання; законодавство України не передбачає наявності такого права у роботодавця.
При накладені на Позивача дисциплінарного стягнення Наказом № 37-осн від 17.06.2025 Відповідачем взагалі не були враховані обставини, що об`єктивно свідчать про відсутність у Позивача реальної можливості, перебуваючи на лікуванні, виконати вимоги Наказу №16-осн від 02.01.2025 щодо повідомлення особисто т.в.о.директора музею ОСОБА_25 про дати відкриття, закриття лікарняного та узгодження заміни чергування в умовах, коли остання умисно не знімає слухавку.
Але, при прийнятті спірного наказу № 37-осн від17.06.2025 Відповідач не надав жодної правової оцінки вказаним обставинам.
Водночас, відповідно до усталеної судової практики та змісту статей 147–149 КЗпП України саме на роботодавця покладається обов`язок довести не лише факт порушення трудової дисципліни, а й відсутність поважних причин такого порушення.
Дисциплінарна відповідальність не може наставати автоматично лише з огляду на настання певного результату, без з`ясування об`єктивних умов та можливості працівника діяти належним чином. Ігнорування зазначених факторів свідчить про упереджений підхід до встановлення фактичних обставин справи. Рішення про притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності було прийнято без всебічного, повного та об`єктивного з`ясування істотних обставин, що є несумісним із принципами законності, справедливості та пропорційності дисциплінарного стягнення.
За таких умов відсутність належної оцінки поважності причин виключає можливість визнання поведінки Позивача винною та протиправною, а відтак спірний наказ не відповідає вимогам законності, обґрунтованості та вмотивованості та підлягає скасуванню як протиправний.
6. Щодо наданих Відповідачем характеризуючих матеріалів на Позивача.
Що стосується наданих Відповідачем копій доган та скарг на Позивача за минулі роки, то вважаємо вказані документи такими, що не заслуговують уваги суду та не мають прямого причинно-наслідкового зв`язку з поточним предметом позову.
Приписами ч.1 ст. 151 КЗпП передбачено, що якщо протягом року з дня накладення дисциплінарного стягнення працівника не буде піддано новому дисциплінарному стягненню, то він вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення.
Останній за хронологією (перед спірним Наказом № 37-осн від 17.06.2025) є Наказ № 33-осн від 21.05.2025 про оголошення догани ОСОБА_1 , який зараз також оскаржується Позивачем в суді як незаконний (Справа № 334/5076/25 перебуває в провадженні Дніпровського районного суду м. Запоріжжя, по суті ще не розглянута).
Частина інших, зазначених Відповідачем у Відзиві стягнень – були накладені на Позивача ще до 2019 року. Таким чином, згадування Відповідачем минулих дисциплінарних стягнень Позивачки, всупереч положенням ч.1 ст. 151 КЗпП, – не має під собою юридичного підґрунтя, та, відповідно, не повинно враховуватись та в будь-який спосіб впливати на вирішення питання у даній справі.
Також до Відзиву Відповідач долучив частину документів, які стосуються інших дисциплінарних стягнень, які він наклав на Позивача в 2025 році вже після видання Наказу № 37-осн від 17.06.2025.
Всі ці документи є неналежними доказами, оскільки не стосуються предмету доказування, не підтверджують та не спростовують обставини, що мають значення для справи, а тому відповідно до ч.4 ст. 77 ЦПК України - не мають братись судом до розгляду.
На думку Позивача, в такий спосіб Відповідач умисно намагається відволікти увагу суду від суті спору щодо незаконності оскаржуваного Наказу № 37-осн від 17.06.09.2025 .
Позивач вважає, що через її особисті неприязні стосунки з ОСОБА_20 (яка періодично тимчасово виконувала обов`язки директора КУ «Запорізький обласний художній музей» та має відповідний вплив на підлеглих робітників) на неї чинився тиск з метою змушення звільнитись з займаної посади.
На переконання Позивача, ОСОБА_20 на постійній основі спеціально штучно створює ситуації, щоб знайти будь-який формальний привід для дисциплінарного покарання Позивача, з метою домогтися подальшого звільнення останньої.
Так, за останні пів року керівництвом музею Позивачу було оголошено 4 догани (всі вони оскаржені в суді) та наказ про звільнення (який також оскаржений у відповідному порядку).
Позивач припускає, що в такий спосіб т.в.о. директора Г.Борисова намагається позбутись конкурентів. Адже за весь період свого керівництва з 1990 року ОСОБА_26 не прийняла на роботу жодного мистецтвознавця. І на даний час Позивач є наймолодшим мистецтвознавцем у музеї, Тож ОСОБА_20 , якій у травні виповниться 78 років, побоючись за власну кар`єру, категорично не бажає, щоб Позивач продовжувала працювати в музеї. При цьому т.в.о. директора ОСОБА_20 здійснює значний адміністративний вплив на підлеглих, примушує або заохочує їх писати надумані скарги та доповідні на Позивача. Оскільки більшість працюючих у музеї фахівців мають поважний вік (84 і 85 років), деякі з них, навіть не можуть працювати з комп`ютером, - вони теж бояться втратити роботу.
Але, незважаючи на сильне емоційне напруження через вказані обставини, Позивач рішуче налаштована боротися за свої порушені права через безпідставне та незаконне притягнення її до дисциплінарної відповідальності, оскільки не збирається через особисті стосунки з ОСОБА_20 покидати улюблену роботу.
Адже Позивач працює в КУ "Художній музей" ЗОР більше 35 років, є членом міжнародної музейної спільноти ICOM, авторитетним автором численних наукових статей та кількох каталогів, активно популяризую колекцію Запорізького художнього музею в соцмережах. Протягом своєї трудової діяльності в музеї ОСОБА_1 вдалось суттєво примножити музейний фонд сотнями творів та художніх альбомів, подарованих найвідомішими митцями України.
Ухвалою про відкриття провадження у справі від 11.08.2025 відкрито провадження у справі, розгляд якої призначено у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач та її представник в судовому засіданні позовну заяву підтримали, просили її задовольнити.
Представник відповідача проти задоволення позову заперечувала.
Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до наказів Управління культури «Обласний художній музей» Виконавчого комітету Запорізької обласної Ради народних депутатів Української РСР № 31, № 44 від 24.09.1990, № 49 від 01.11.1990, № 9 від 16.03.1992, договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальністю від 14.12.1995, ОСОБА_1 перебувала у трудових відносинах з відповідачем.
Згідно з Правилами внутрішнього трудового розпорядку працівників Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради працівники повинні: суворо виконувати положення Внутрішньомузейної інструкції Запорізького обласного художнього музею, не допускаючи її порушення; працювати чесно і сумлінно, додержуватися дисципліни праці – основи порядку в музеї (вчасно приходити на роботу, додержуватися встановленої тривалості робочого дня, використовувати робочий час для продуктивної праці, своєчасно і точно виконувати накази та розпорядження адміністрації; додержуватися правил внутрішнього трудового розпорядку; вести себе гідно, дотримуватися правил поведінки та службової етики, систематично підвищувати свою ділову кваліфікацію; додержуватися вимог з охорони праці, техніки безпеки та виробничої санітарії; утримувати своє робоче місце, обладнання у порядку, чистоті і налагодженому стані; дотримуватися встановленого порядку зберігання матеріальних цінностей і документів; вживати заходи до негайної ліквідації причин і умов, які перешкоджають нормальному виконанню роботи та терміново повідомляти про них адміністрацію; економно та раціонально використовувати матеріали, електроенергію, паливо і інші матеріали, ресурси.
Наказом Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради № 16-осн. від 02.01.2025 «Про посилення виконавчої та трудової дисципліни» наказано: 
1.В разі перебування на лікарняному кожен працівник повинен інформувати головного бухгалтера або директора музею: про дату його відкриття, продовження та закінчення (особливо, якщо листок непрацездатності продовжується на наступний місяць (рік), або закінчується наприкінці місяця (року).
2. В разі лікарняного, відпустки або відрядження співробітника заміна чергування здійснюється самостійно, з відома директора.
Так, за період з 26.05.2025р. по 13.06.2025р., позивачка перебувала на лікуванні, на яке відбула без попередження керівництва та без здійснення своєї заміни в графіку чергувань. Про початок та закінчення часу лікарняного, позивачка не повідомила керівництво, що призвело до порушення затвердженого графіку чергувань в музеї, на травень та червень місяць 2025р.
З даного приводу, 16 червня 2025 р. наказом № 35/1-осн, відповідачем створено тимчасову комісію по розслідуванню та здійсненню дисциплінарного провадження відносно дій ОСОБА_1 .
17 червня 2025 року, актом, за участі тимчасово виконуючої обов`язки директора Г.Борисової, Заступника директора з АГД Запоріжан Н., Головного бухгалтера Олени Бровко, Ст. наукового співробітника ОСОБА_12 , зафіксовано відмову Гончаренко від надання пояснень. 
17 червня 2025р. на засіданні зазначеної комісії, прийнято колегіальне рішення оголосити догану ОСОБА_1 за порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025р.
Наказом Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради № 37-осн від 17.06.2025 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» старшому науковому співробітнику ОСОБА_1 оголошена догана. 
Підстава: засіданні тимчасової комісії Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради від 17 червня 2025р., яким прийнято рішення оголосити догану ОСОБА_1 за порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025р.
Відповідно до довідки КНП Міська лікарня №9» ЗМВ від 23.05.2025 ОСОБА_1 має скарги на загальну слабкість, головний біль, напади запаморочення, нудоту, шаткість ходи. Хвора доставлена ШМД з робочого місця. Попередній діагноз: Гіпертонична хвороба. Рекомендації: Подальший нагляд у сімейного лікаря. 
Згідно із Консультацією лікаря-загальної практики - сімейного лікаря ОСОБА_27 , після огляду ОСОБА_1 було складено заключення: Непрацездатна, створено МВТН з 26.05.2025 по 30.05.2025, Повторний огляд 30.05.2025. 
Згідно із Консультацією лікаря-загальної практики - сімейного лікаря ОСОБА_27 , після огляду ОСОБА_1 було складено заключення: Непрацездатна, створено МВТН з 30.05.2025 по 02.06.2025, Повторний огляд 02.06.2025. 
Згідно із Консультацією лікаря-загальної практики - сімейного лікаря ОСОБА_27 , після огляду ОСОБА_1 було складено направлення: №0407-5307-7262-4396 Госпіталізація-Послуга А67010 Стаціонарне лікування загального напрямку.
Згідно виписному епікризу з історії хвороби, КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» ЗМР лікувальний підрозділ, ОСОБА_1 знаходилась на стаціонарному лікуванні у кардіологічному відділені з 03.06.2025 по 13.06.2025 року.
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір.
Трудова дисципліна – це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.
Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосована догана.
Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до статті 149 КЗпП України До застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.
Судом встановлено, що 02.01.2025 в.о. директора Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради Янкович І. видала Наказ № 16-осн «Про о посилення виконавчої та трудової дисципліни», яким наказано співробітникам, у разі перебування на лікарняному, інформувати головного бухгалтера або директора музею: про дату його відкриття, продовження та закінчення (особливо, якщо листок непрацездатності продовжується на наступний місяць (рік), або закінчується наприкінці місяця (року). В разі лікарняного, відпустки або відрядження співробітника – заміну чергування здійснювати самостійно, з відома директора. ОСОБА_1 було ознайомлено, із зазначеним наказом, під підпис.
Враховуючи неодноразові свідомі демонстративні порушення наказу № 16-осн від 02.01.2025 року «Про посилення виконавчої та трудової дисципліни» (за період з 26.05.2025 по 13.06.2025 рік старший науковий співробітник ОСОБА_1 скоїла 7 порушень, т.в.о. директором ОСОБА_20 видано Наказ № 37-осн від 17.06.2025 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким ОСОБА_1 оголошена догана.
Наказ № 37-осн від 17.06.2025 відповідає акту локального нормотворення.
Вимоги працівникам Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради, зазначенні у наказі № 16-осн від 02.01.2025 року, ОСОБА_1 не виконані, у зв`язку із чим оголошена їй догана є правомірною.
До показів, допитаної у судовому засіданні, свідка ОСОБА_23 , в частині повідомлення керівництва Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради про початок та закінчення часу лікарняного ОСОБА_1 , суд ставиться критично, адже цей свідок повідомила суд, що про ці факти їй повідомила сама ОСОБА_1 . 
За таких обставин суд дійшов висновку про те, що у позові необхідно відмовити.
Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням відмови у задоволенні позову, судові витрати покладаються на позивачку.
Керуючись статтями 10-13, 76-81, 89, 141, 259, 263-265, 268, 279 ЦПК України, суд

ухвалив:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Комунальної установи «ЗАПОРІЗЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ХУДОЖНІЙ МУЗЕЙ» Запорізької обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення (оголошення догани) — відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Дніпровський районний суд міста Запоріжжя шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Суддя: Добрєв М. В.