ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Давидюка Тараса, 26А, м. Рівне, 33013, тел. (0362) 62 03 12, код ЄДРПОУ: 03500111,
e-mail: inbox@rv.arbitr.gov.ua, вебсайт: https://rv.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2026 р. Справа № 918/217/26 

Господарський суд Рівненської області у складі: суддя Романюк Р.В., 
за участю секретаря судового засідання Редько К.О., 
розглянувши за правилами загального позовного провадження справу
за позовом Керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Острозької міської ради 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" 
до Комунального некомерційного підприємства "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради 
про визнання недійсною додаткової угоди до договору та стягнення коштів

За участю представників сторін:
прокурор: Немкович І.І.;
від позивача: не з`явився;
від відповідача (ТОВ "ЕНЕРГУМ"): Годованець Л.Ю. (довіреність№ 1 від 12.01.2026 року);
від відповідача (КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради): не з`явився. 
ВСТАНОВИВ:

Керівник Здолбунівської окружної прокуратури Рівненської області в інтересах держави в особі Острозької міської ради (далі - Позивач) звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" (далі - Відповідач 1) та до Комунального некомерційного підприємства "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради (далі - Відповідач 2) в якій просить визнати недійсною Додаткову угоду № 5 від 14.09.2023 р. до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., уладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ", та стягнути з ТОВ "ЕНЕРГУМ" в дохід місцевого бюджету кошти у сумі 44 941,30 грн.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що 12.12.2022 р. на веб-сайті електронної системи публічних закупівель "ProZorro" замовником - КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області опубліковано оголошення UA-2022-12-12-016376-a про проведення закупівлі - запит (ціни) пропозицій 360 000 кВт*год електричної енергії (ДК 021:2015:09310000-5:Електрична енергія) з очікуваною вартістю 2 880 000 грн. За результатами проведеної процедури закупівлі переможцем визнано ТОВ "ЕНЕРГУМ" з ціновою пропозицією 2 026 663, 20 грн, з яким 21.12.2022 р. укладено Договір № 403 про постачання електричної енергії споживачу. За цим договором постачальник продає споживачу електричну енергію (код за ДК021:2015 "Єдиний закупівельний словник" - 09310000-5- електрична енергія) для забезпечення потреб споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору. Згідно з умов договору, додатку № 2 до договору, загальна сума договору становить 2 026 663, 20 грн з ПДВ, ціна за 1 кВт*год електричної енергії на момент укладення даного договору становить 5,62962 грн з ПДВ.
Прокурор зазначає, що у подальшому між сторонами підписано ряд додаткових угод, якими кожного разу збільшено ціну за одиницю товару. Внаслідок укладення додаткових угод ціну за електричну енергію збільшено з 5,89 грн з ПДВ до 6,85 грн з ПДВ за 1 кВт*год, тобто на 16,3 %. На виконання даного договору упродовж січня-листопада 2023 року поставлено 321 545 кВт*год електричної енергії на загальну суму 1 954 954, 19 грн з ПДВ. Відповідно до звіту про виконання договору про закупівлю UA-2022-12-12-016376-a, правовідносини за вказаним договором припинені.
Прокурор вказує, що оскаржувана додаткова угода № 5 від 14.09.2023 р. укладена з порушенням вимог ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а тому, з огляду на положення ст.ст. 203, 215 ЦК України підлягає визнанню недійсною в судовому порядку. При цьому, оскільки вищевказана додаткова угода № 5 від 14.09.2023 р. (застосовується з 01.08.2023 р.) визнається недійсною, то розрахунок за поставлену у серпні-листопаді 2023 року електроенергію повинен здійснюватися за ціною, вказаною за умовами додаткової угоди № 4, а саме 6,27 грн з ПДВ. Отже, внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 44 941, 30 грн. Таким чином, грошові кошти в сумі 44 941, 30 грн є такими, що були безпідставно одержані ТОВ "ЕНЕРГУМ", підстава їх набуття відпала, а тому відповідач ТОВ "ЕНЕРГУМ" зобов`язаний їх повернути в дохід місцевого бюджету, що відповідає приписам ст. ст .216, 1212 ЦК України.

12.03.2026 року до господарського суду від відповідача - ТОВ "ЕНЕРГУМ" надійшов відзив відповідно до якого просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі посилаючись на те, що всі укладені додаткові угод були підписані уповноваженою особою Комунального некомерційного підприємства "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області та без будь якого тиску. На думку відповідача 1, суд вправі визнати Додаткову угоду № 5 від 14.09.2023 р. лише в частині перевищення 9,9 % - 6,5 % = 3,4 %. Відповідно, сторони у Додатковій угоді № 5 могли збільшити ціну за одиницю товару на 3,4% (6,48*100/6,27), тобто до 6,48 грн. ТОВ "ЕНЕРГУМ" за умовами додаткової угоди № 5 поставлено у серпні-листопаді 2023 року 77 485 кВт/год електричної енергії на загальну суму 530 772, 25 грн з ПДВ. Отже, у випадку задоволення позовних вимог, стягненню з ТОВ "ЕНЕРГУМ" підлягає сума не більше ніж 28 669,45 грн.

16.03.2026 року до господарського суду від Здолбунівської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив відповідача - ТОВ "ЕНЕРГУМ" в якій просить суд позовні вимоги керівника Здолбунівської окружної прокуратури у справі № 918/217/26 задовольнити у повному обсязі та підтверджує позицію викладену у позовній заяві, зазначаючи про те, що постачальником не обґрунтовано і документально не підтверджено факт коливання ціни на електричну енергію на ринку з моменту укладення додаткової угоди № 4 від 09.08.2023 р. до моменту укладення додаткової угоди № 5 від 14.09.2023 р., також не надано інформації про коливання ціни з дати встановлення попередньої ціни до дати застосування нової (зміненої) ціни. Крім того, додаткова угода № 5 від 14.09.2023 р. (застосовується з 01.08.2023 р.) укладена після поставки електричної енергії споживачу в серпні 2023 року. Відтак, оскільки попередніми додатковими угодами відповідно до вимог закону збільшено ціну за 1 кВт*год до 5,89 грн з ПДВ (у зв`язку зі зміною відповідних тарифів), укладення додаткової угоди № 5 від 14.09.2023 р., якою ціну за електричну енергію збільшено до 6,85 грн з ПДВ за 1 кВт*год, тобто на 16,3 %, суперечить вимогам ст. 41 Закону.

21.04.2026 року до господарського суду від відповідача - ТОВ "ЕНЕРГУМ" надійшли додаткові пояснення у яких зазначено, що звертаючись із відповідним позовом прокурор не вжив жодних заходів щодо звернення із відповідними листами до органів державного фінансового контролю в порядку вимог статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо встановлення відповідних порушень у спірній процедурі закупівлі. Матеріали справи не місять доказів уповноваженими органами здійснювалися відповідні заходи державного фінансового контролю закупівлі у розумінні вимог статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та виявлені відповідні порушення. Відтак, просить суд врахувати ці додаткові пояснення при прийнятті рішення у справі №918/217/26 та у позовних вимогах відмовити у повному обсязі.

16.07.2026 року до господарського суду від представника позивача - Острозької міської ради надійшла заява в якій просить суд розглянути справу без участі міської ради у порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

17.07.2026 року до господарського суду від відповідача - ТОВ "ЕНЕРГУМ" надійшли додаткові пояснення у яких зазначено, що ключовою є перехідна норма, відповідно до якої положення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону №922-VIII у редакції нового Закону застосовуються до правовідносин у сфері публічних закупівель, що виникли з дня набрання чинності Законом України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 року №922-VIII. Інакше кажучи, законодавець прямо встановив ретроспективну дію цієї норми.
Відповідач 1 вказує, що розмір підвищення ціни у межах саме додаткової угоди № 5 становить 9,25 %. Таким чином, кожна окрема зміна ціни була меншою за 10 відсотків: за додатковою угодою № 4 - приблизно 6,45%; за додатковою угодою № 5 - приблизно 9,25 %. Показник 16,3 відсотка є не розміром зміни, внесеної додатковою угодою № 5, а сукупним результатом двох різних змін ціни. Для укладення додаткової угоди № 5 ТОВ "ЕНЕРГУМ" надало експертний висновок Київської торгово-промислової палати від 04.09.2023 № Ц-958/2. Зміна договірної ціни була пропорційною зміні ринкової ціни Ринкова ціна електричної енергії на РДН зросла на 13,42 відсотка. При цьому, договірна ціна була збільшена лише на 9,25 відсотка. Загальна сума договору не збільшилася і залишилася на рівні 2 026 663,20 грн. Для збереження загальної суми сторони зменшили очікуваний обсяг закупівлі. Таким чином, у межах додаткової угоди № 5 одночасно дотримані всі матеріальні умови зміни ціни.

21.07.2026 року до господарського суду від Здолбунівської окружної прокуратури надійшло заперечення в якому просить суд позовні вимоги керівника Здолбунівської окружної прокуратури у справі № 918/217/26 задовольнити у повному обсязі.
Прокурор стверджує, що правовідносини за договором постачання електроенергії припинились у 2023 році. Під час укладення договору постачання електроенергії та спірної додаткової угоди діяв Закон України "Про публічні закупівлі" у відповідній редакції п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі". Закон України № 4888-ІХ від 27.05.2026 р. станом на дату подання цих пояснень чинності не набрав. Закон України № 4888-ІХ від 27.05.2026 р. буде введений в дію тільки через 9 місяців з дня набрання ним чинності (за деякими виключеннями). Закон України № 4888-ІХ від 27.05.2026 р. не має ретроспективної дії в часі, що чітко вбачається з п. 2 розділу ХІV "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України № 4888-ІХ. Закон України № 4888-ІХ від 27.05.2026 р. в п. 7 розділу ХІV "Прикінцеві та перехідні положення" передбачає можливість його розповсюдження на триваючі правовідносини, які виникли з дня набрання чинності Законом України "Про публічні закупівлі" та існуватимуть на час введення в дію Закону України № 4888-ІХ від 27.05.2026 (принцип безпосередньої дії нормативного акта в часі). Ураховуючи наведене, Закон України № 4888-ІХ від 27.05.2026 р. не розповсюджуються на спірні правовідносини, оскільки, як ґрунтовно викладено в позовній заяві, правовідносини щодо договору постачання електричної енергії закінчились ще у 2023 році, а на цей час триває розгляд позову - судовий спір, який не є продовженням договірних відносин, а є процедурою захисту та відновлення порушених прав держави.

Відповідач - Комунальне некомерційне підприємство "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради відзиву у строки і порядку, визначені ухвалою суду від 25.02.2026 року, не надав, а відтак розгляд справи здійснюється за наявними матеріалами.

Прийняті у справі судові рішення та інші процесуальні дії.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 25.02.2026 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначити на "24" березня 2026 р. 
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 24.03.2026 року відкладено підготовче засідання на "22" квітня 2026 р.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 22.04.2026 року закрито підготовче провадження у справі № 918/217/26 та призначено справу до судового розгляду по суті на "13" травня 2026 р.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 13.05.2026 року постановлено повернутися у справі № 918/217/26 до стадії підготовчого провадження та замінити судове засідання, призначене на 13.05.2026 року, підготовчим засіданням; зупинити провадження у справі № 918/217/26 за позовом Керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Острозької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" до Комунального некомерційного підприємства "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради про визнання недійсною додаткової угоди до договору та стягнення коштів, до закінчення розгляду Конституційним Судом України справи за конституційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс" щодо конституційності пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі"; зобов`язати учасників справи повідомити суд про результати розгляду Конституційним Судом України справи за конституційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Укр Газ Ресурс".
Постановою Північно - західного апеляційного господарського суду від 09.07.2026 року апеляційну скаргу керівника Першого заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Рівненської області від 13.05.2026 у справі № 918/217/26 задоволено. Ухвалу Господарського суду Рівненської області від 13.05.2026 у справі № 918/217/26 скасовано. Справу № 918/217/26 направити до Господарського суду Рівненської області для продовження розгляду.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 14.07.2026 року постановлено призначити розгляд справи на "22" липня 2026 р. 
У судовому засіданні 22.07.2026 року судом оголошено про перехід до стадії ухвалення судового рішення та оголошено перерву в судовому засіданні до 23.07.2026 року.
У судовому засіданні 23.07.2026 року судом продовжено перерву для проголошення рішення до 27.07.2026 року.
Прокурор в судовому засіданні 27.07.2026 року підтримав позовні вимоги з підстав, зазначених у позовній заяві, з урахуванням відповіді на відзив та заперечень.
Представник відповідача - ТОВ "ЕНЕРГУМ" в судовому засіданні 27.07.2026 року заперечила проти позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву та з урахуванням доадткових пояснень.
Представники позивача - Острозької міської ради та відповідача - Комунального некомерційного підприємства "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради в судове засідання 27.07.2026 року не з`явилися.
Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно з ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно з ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи також у разі, якщо відзив подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його і не навела поважних причин невиконання такого обов`язку.
Оскільки відповідач 2 не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами у відповідності до приписів ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
За таких обставин, враховуючи, що неявка представників позивача та відповідача 2 не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, відтак, керуючись статтею 202 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
Відповідно до Протоколу затвердження річного плану закупівель UA-Р-2022-12-12-005092-а, замовник - Комунальне некомерційне підприємство "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області; код згідно з Єдиним закупівельним словником предмета закупівлі - ДК 021:2015:09310000-5-Електрична енергія; очікувана вартість предмета закупівлі: 2 880 000,00 UAH.
Відповідно до Звіту про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель UA-2022-12-12-016376-а, замовник - Комунальне некомерційне підприємство "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області; постачальник товарів, з яким укладено договір про закупівлю - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ"; код за Єдиним закупівельним словником - ДК 021:2015:09310000-5-Електрична енергія; строк виконання договору - до 31.12.2023 року; ціна договору - 2 026 663,20 UAH з ПДВ; джерело фінансування закупівлі - місцевий бюджет, 2 880 000,00 UAH.
21.12.2022 року між Комунальним некомерційним підприємством "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області (далі - Споживач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" (Постачальник) було укладено Договір № 403 (далі - Договір), за умовами п. 2.1. якого, за цим договором постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії (далі також товар) та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Найменування предмета закупівлі згідно з ДК 021:2015 код 09310000-5 "Електрична енергія".
Відповідно до п. 2.1. Договору, очікуваний обсяг постачання електричної енергії на період з дати, зазначеної в заяві - приєднання, по 31.12.2023 становить 360 000 кВт*год. Обсяги закупівлі електричної енергії можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків.
Строк (темір) поставки товару з дати, зазначеної в заяві 0 приєднання, до 31.12.2023 року (п. 3.1. Договору).
Згідно п. 5.2. Договору, ціна за одиницю товару за цим договором може змінюватися за дотримання сторонами норм, передбачених частиною п`ятою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", що оформлюються додатковою угодою. Зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю відбувається у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення. У разі коливання ціни товару (електричної енергії) на ринку постачальник письмово звертається до споживача щодо зміни ціни за одиницю товару (електричної енергії). Наявність факту коливання ціни товару (електричної енергії) на ринку підтверджується довідками (завіреними копіями довідок(ок)) відповідних органів, установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару (електричної енергії) на ринку (наприклад, довідки з органів статистики або довідки з Торгово-промислової палати або довідка з Української енергетичної біржі, тощо). Зміна ціни товару може відбуватися за умови надання постачальником необхідних підтверджуючих документів щодо кожного коливання його ціни на ринку. Постачальник повідомляє споживача про зміну ціни та будь-яких умов договору не пізніше ніж за 20 робочих днів до її застосування з урахуванням інформації про право споживача розірвати договір. У разі незгоди зі зміною ціни чи інших умов договору споживач має право ініціювати процедуру дострокового припинення (розірвання) договору відповідно до законодавства України та умов цього договору. У разі відмови споживача від зміни ціни або інших умов договору, що запропоновані постачальником, а також у разі відсутності відповіді споживача на таку пропозицію постачальника протягом 20 днів з дня її отримання, постачальник має право ініціювати процедуру дострокового припинення (розірвання) договору відповідно до законодавства України та умов цього договору. У разі надання у встановленому порядку постачальником споживачу повідомлення про зміни умов цього договору (у тому числі зміну ціни), що викликані змінами регульованих складових ціни (тарифу на послуги з передачі та/або розподілу електричної енергії) та/або змінами в нормативно-правових актах щодо формування цієї ціни або умов постачання електричної енергії, цей договір вважається від зазначеної в повідомлені дати зміни його умов (але не раніше ніж через 20 днів від дня надання споживачу повідомлення): 1) розірваний (без штрафних санкції) за ініціативою споживача - у разі надання постачальнику письмової заяви споживача про незгоду/неприйняття змін; 2) змінений на запропонованих постачальником умовах - якщо споживач не надав постачальнику письмову заяву про незгоду/неприйняття змін.
Пунктом 5.4. Договору передбачено, що ціна електричної енергії за цим договором визначена відповідно до комерційної пропозиції постачальника (Додаток № 4 до цього договору) з урахуванням суми очікуваної вартості обсягів постачання електричної енергії протягом періоду, вказаного у пункті 2.2. цього договору, та становить: 1688885,83 грн, крім того ПДВ 337777,17 грн, всього з ПДВ - 2026663,20 грн, у тому числі: Ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 5,62962 грн з ПДВ.
Пуктом 5.5. Договору передбачено, що розрахунковим періодом за цим договором є календарний місяць.
Умови цього договору можуть бути змінені за згодою сторін у порядку, визначеному законодавством України, шляхом укладання сторонами додаткової угоди до цього договору. Істотні умови цього договору можуть змінюватися у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (п. 11.2. Договору).
Відповідно до Заяви - приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу (додаток 1 до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р.), підписаною споживачем - КНП ""Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради 21.12.2022 року, початок постачання - з 01 січня 2023 року.
У додатку А до Заяви - приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 року, передбачено види об`єктів, адреси об`єктів споживача та ЕІС-коди точки обліку.
Відповідно до Специфікації (додаток 2 до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р.), ціна за 1 кВт*год з ПДВ складає 5,62962 грн.
Між сторонами підписано "Комерційну пропозицію" (додаток № 4 до договору про постачання електричної енергії споживачу №403 від 21.12.2022 р.) (далі - Комерційна пропозиція), за змістом п. 1 якої, ціна за спожиту електричну енергію за 1 кВт/год з розподілом становить 5,62962 грн, в тому числі ПДВ 20 %. Кількість 360000кВт*год.
Договір набуває чинності з дати його підписання і діє до 31.12.2023 року (включно), а в частині розрахунків - до повного виконання сторонами своїх обов`язків за цим договором. Договір може бути продовжений відповідно до ч. 6 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (п. 9 Комерційної пропозиції).

ТОВ "ЕНЕРГУМ" звернулося до КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради листом № 585/1 від 06.01.2023 р., в якому зазначило, що згідно Постанови №1807 установлено тариф для ПРАТ "Рівнеобленерго" на період з 01 січня 2023 року по 31 березня 2023 року (включно) на рівні 1131,66 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість). Згідно договору тариф розподілу обов`язково входить в ціну та сплачується споживачем через постачальника. Отже, у зв`язку із вищевикладеним, повідомляємо про зміну ціни за одиницю електричної енергії у частині регульованого тарифу ОСР, нова змінена ціна буде застосована з 01.01.2023.
ТОВ "ЕНЕРГУМ" звернулося до КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради листом № 585/2 від 06.01.2023 р., в якому зазначило, що згідно Постанови № 1788 установлено наступні тарифи: на період з 01.01.2023 року по 31.03.2023 року (включно) на рівні 380,28 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість); на період з 01.04.2023 року по 30.06.2023 року (включно) - 430,25 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість); на період з 01.07.2023 року по 31.12.2023 року (включно) - 485,10 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість). Згідно Договору тариф передачі обов`язково входить в ціну та сплачується споживачем через постачальника. Отже, у зв`язку із вищевикладеним, повідомляємо про зміну ціни за одиницю електричної енергії у частині регульованого тарифу ОСП, нова змінена ціна буде застосована з 01.01.2023.
Відповідно до п. 1. - п. 4., п. 6., п. 7. Додаткової угоди № 1 від 23.01.2023 року до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., у зв`язку із збільшенням регульованих тарифів на послуги з передачі та розподілу електричної енергії, керуючись Постановами НКРЕКП від 2112.2022 р., № 1788 "Про встановлення тарифу на послуги з передачі електричної енергії НЕК "Укренерго"" та від 21.12.2022 р., № 1807 "Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ "Рівнєобденерго" із застосуванням стимулюючого регулювання", підпунктом 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 12.10.2022 р. №1178, сторони домовились внести зміни в Договір та викласти пункти договору у новій редакції:
"Викласти п.п. 2.2 п 2 Договору в наступній редакції: "2.2. Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на період з дати, зазначеної в заяві-приєднання, по 31.12.2023 становить 350978,1917 кВт*год."
Викласти п.п. 5.4 п 5 Договору в наступній редакції: "5.4. Ціна електричної енергії за цим договором визначена відповідно до комерційної пропозиції постачальника (додаток № 4 до цього договору) з урахуванням суми очікуваної вартості обсягів постачання електричної енергії протягом періоду, вказаного у пункті 2.2. цього договору, та становить: 1688885,83 грн, крім того ПДВ 337777,17 грн, всього з ПДВ - 2026663,20 грн, у тому числі: Ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 5,774328 грн. з ПДВ."
Викласти Додаток 2 Договору в наступній редакції: "Специфікація - ціна за 1 кВт*год з ПДВ складає 5,774328 грн."
Викласти п. 1 Таблиці до Додатку 4 Договору в наступній редакції: "Комерційна пропозиція - ціна за спожиту електричну енергію за 1 кВт/год з розподілом становить 5,774328 грн, в тому числі ПДВ 20 %. Кількість 350978,1917 кВт*год."
Новий тариф за одиницю електричної енергії застосовується з 01.01.2023 р.

ТОВ "ЕНЕРГУМ" звернулося до КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради листом № 1004/25 від 10.04.2023 р., в якому зазначило, що згідно Постанови № 1788 установлено наступні тарифи: на період з 01.01.2023 року по 31.03.2023 року (включно) на рівні 380,28 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість); на період з 01.04.2023 року по 30.06.2023 року (включно) - 430,25 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість); на період з 01.07.2023 року по 31.12.2023 року (включно) - 485,10 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість). Згідно Договору тариф передачі обов`язково входить в ціну та сплачується споживачем через постачальника. Отже, у зв`язку із вищевикладеним, повідомляємо про зміну ціни за одиницю електричної енергії у частині регульованого тарифу ОСП, нова змінена ціна буде застосована з 01.04.2023.
Відповідно до п. 1. - п. 4., п. 6., п. 7. Додаткової угоди № 2 від 19.04.2023 року до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., у зв`язку із збільшенням регульованих тарифів на послуги з передачі та розподілу електричної енергії, керуючись Постановами НКРЕКП від 2112.2022 р., № 1788 "Про встановлення тарифу на послуги з передачі електричної енергії НЕК "Укренерго"" та від 21.12.2022 р., № 1807 "Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ "Рівнєобденерго" із застосуванням стимулюючого регулювання", підпунктом 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 12.10.2022 р. №1178, сторони домовились внести зміни в Договір та викласти пункти договору у новій редакції:
"Викласти п.п. 2.2 п 2 Договору в наступній редакції: "2.2. Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на період з дати, зазначеної в заяві-приєднання, по 31.12.2023 становить 348830,912 кВт*год."
Викласти п.п. 5.4 п 5 Договору в наступній редакції: "5.4. Ціна електричної енергії за цим договором визначена відповідно до комерційної пропозиції постачальника (додаток № 4 до цього договору) з урахуванням суми очікуваної вартості обсягів постачання електричної енергії протягом періоду, вказаного у пункті 2.2. цього договору, та становить: 1688885,83 грн, крім того ПДВ 337777,17 грн, всього з ПДВ - 2026663,20 грн, у тому числі: Ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 5,83 грн. з ПДВ."
Викласти Додаток 2 Договору в наступній редакції: "Специфікація - ціна за 1 кВт*год (січень-березень 2023 р.) з ПДВ складає 5,774328 грн.; ціна за 1 кВт*год (квітень - грудень 2023 р.) з ПДВ складає 5,83 грн."
Викласти п. 1 Таблиці до Додатку 4 Договору в наступній редакції: "Комерційна пропозиція - ціна за спожиту електричну енергію за 1 кВт/год з розподілом становить 5,83 грн, в тому числі ПДВ 20 %. Кількість 348830,912 кВт*год."
Новий тариф за одиницю електричної енергії застосовується з 01.04.2023 р.

ТОВ "ЕНЕРГУМ" звернулося до КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради листом № 0707/17 від 07.07.2023 р., в якому зазначило, що згідно Постанови № 1788 установлено наступні тарифи: на період з 01.01.2023 року по 31.03.2023 року (включно) на рівні 380,28 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість); на період з 01.04.2023 року по 30.06.2023 року (включно) - 430,25 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість); на період з 01.07.2023 року по 31.12.2023 року (включно) - 485,10 грн/МВт год (без урахування податку на додану вартість). Згідно Договору тариф передачі обов`язково входить в ціну та сплачується споживачем через постачальника. Отже, у зв`язку із вищевикладеним, повідомляємо про зміну ціни за одиницю електричної енергії у частині регульованого тарифу ОСП, нова змінена ціна буде застосована з 01.07.2023.
Відповідно до п. 1. - п. 4., п. 6., п. 7. Додаткової угоди № 3 від 14.07.2023 року до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., у зв`язку із збільшенням регульованих тарифів на послуги з передачі та розподілу електричної енергії, керуючись Постановами НКРЕКП від 2112.2022 р., № 1788 "Про встановлення тарифу на послуги з передачі електричної енергії НЕК "Укренерго"" та від 21.12.2022 р., № 1807 "Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПРАТ "Рівнєобденерго" із застосуванням стимулюючого регулювання", підпунктом 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 12.10.2022 р. №1178, сторони домовились внести зміни в Договір та викласти пункти договору у новій редакції:
"Викласти п.п. 2.2 п 2 Договору в наступній редакції: "2.2. Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на період з дати, зазначеної в заяві-приєднання, по 31.12.2023 становить 347570,70 кВт*год."
Викласти п.п. 5.4 п 5 Договору в наступній редакції: "5.4. Ціна електричної енергії за цим договором визначена відповідно до комерційної пропозиції постачальника (додаток № 4 до цього договору) з урахуванням суми очікуваної вартості обсягів постачання електричної енергії протягом періоду, вказаного у пункті 2.2. цього договору, та становить: 1688885,83 грн, крім того ПДВ 337777,17 грн, всього з ПДВ - 2026663,20 грн, у тому числі: Ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 5,89 грн. з ПДВ."
Викласти Додаток 2 Договору в наступній редакції: "Специфікація - ціна за 1 кВт*год (січень-березень 2023 р.) з ПДВ складає 5,774328 грн; ціна за 1 кВт*год (квітень - червень 2023 р.) з ПДВ складає 5,83 грн; ціна за 1 кВт*год (червень - грудень 2023 р.) з ПДВ складає 5,89 грн."
Викласти п. 1 Таблиці до Додатку 4 Договору в наступній редакції: "Комерційна пропозиція - ціна за спожиту електричну енергію за 1 кВт/год з розподілом становить 5,89 грн, в тому числі ПДВ 20 %. Кількість 347570,70 кВт*год."
Новий тариф за одиницю електричної енергії застосовується з 01.07.2023 р.

ТОВ "ЕНЕРГУМ" звернулося до КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради з листом-повідомленням № 01/08/23-363 від 01.08.2023 р., в якому зазначило, що у зв`язку із зростанням середньозваженої ціни на ринку електричної енергії у липні 2023 р. на 9,63 % у порівнянні з груднем 2022 року, що впливає на остаточну закупівельну ціну за липень 2023 року та наступні розрахункові періоди, просимо розглянути питання щодо вимушеного збільшення ціни за 1 кВт* год по укладеному договору про постачання електричної енергії споживачу. На підтвердження виконання вимог підпункту 2 пункту 19 постанови КМУ від 12.10.2022р. № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування" (зі змінами) та роз`яснення Міністерства економічного розвитку і торгівлі України Товариство обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" до даного листа додає Експертний висновок Київської торгово-промислової палати від 01.08.2023 року, яким підтверджується коливання середньозваженої ціни на РДН, ОЕС України, липень 2023 р. в порівнянні з груднем 2022 р. на + 9,63 %. Виходячи з усього вищевикладеного просимо погодити зміну ціни за одиницю товару (електричної енергії) пропорційно коливанню такої ціни на ринку, а саме: згідно договору, заключеному між нами, ціна за 1 кВт*год на момент звернення становить 5,89 грн з ПДВ. ТОВ "Енергум" просить підвищити вартість електричної енергії пропорційно коливанню ціни на ринку та узгодити ціну 6,27 грн з ПДВ.
Відповідно до п. 1. - п. 4., п. 6., п. 7. Додаткової угоди № 4 від 09.08.2023 року до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., у зв`язку із збільшенням ціни за одиницю товару (електричної енергії) на ринку РДН та внутрішньодобовому ринку, що документально підтверджується Експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-772/І від 01 серпня 2023 р., підпунктом 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 12.10.2022 №1178, сторони домовились внести зміни в договір та викласти пункти договору у новій редакції:
"Викласти п.п. 2.2 п 2 Договору в наступній редакції: "2.2. Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на період з дати, зазначеної в заяві-приєднання, по 31.12.2023 становить 340149,5149 кВт*год."
Викласти п.п. 5.4 п 5 Договору в наступній редакції: "5.4. Ціна електричної енергії за цим договором визначена відповідно до комерційної пропозиції постачальника (додаток № 4 до цього договору) з урахуванням суми очікуваної вартості обсягів постачання електричної енергії протягом періоду, вказаного у пункті 2.2. цього договору, та становить: 1688885,83 грн, крім того ПДВ 337777,17 грн, всього з ПДВ - 2026663,20 грн, у тому числі: Ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 6,27 грн. з ПДВ."
Викласти Додаток 2 Договору в наступній редакції: "Специфікація - ціна за 1 кВт*год (січень-березень 2023 р.) з ПДВ складає 5,774328 грн; ціна за 1 кВт*год (квітень - червень 2023 р.) з ПДВ складає 5,83 грн; ціна за 1 кВт*год (липень - грудень 2023 р.) з ПДВ складає 6,27 грн."
Викласти п. 1 Таблиці до Додатку 4 Договору в наступній редакції: "Комерційна пропозиція - ціна за спожиту електричну енергію за 1 кВт/год з розподілом становить 6,27 грн, в тому числі ПДВ 20 %. Кількість 340149,5149 кВт*год."
Новий тариф за одиницю електричної енергії застосовується з 01.07.2023 р.

Відповідно до п. 1. - п. 4., п. 6., п. 7. Додаткової угоди № 5 від 14.09.2023 року до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., у зв`язку із збільшенням ціни за одиницю товару (електричної енергії) на ринку РДН та внутрішньодобовому ринку, що документально підтверджується Експертним висновком Київської торгово-промислової палати № Ц-958/2 від 04 вересня 2023 р., підпунктом 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету міністрів України від 12.10.2022 №1178, сторони домовились внести зміни в договір та викласти пункти договору у новій редакції:
"Викласти п.п. 2.2 п 2 Договору в наступній редакції: "2.2. Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на період з дати, зазначеної в заяві-приєднання, по 31.12.2023 становить 332013,468 кВт*год."
Викласти п.п. 5.4 п 5 Договору в наступній редакції: "5.4. Ціна електричної енергії за цим договором визначена відповідно до комерційної пропозиції постачальника (додаток № 4 до цього договору) з урахуванням суми очікуваної вартості обсягів постачання електричної енергії протягом періоду, вказаного у пункті 2.2. цього договору, та становить: 1688885,83 грн, крім того ПДВ 337777,17 грн, всього з ПДВ - 2026663,20 грн, у тому числі: Ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 6,85 грн. з ПДВ."
Викласти Додаток 2 Договору в наступній редакції: "Специфікація - ціна за 1 кВт*год (січень-березень 2023 р.) з ПДВ складає 5,774328 грн; ціна за 1 кВт*год (квітень - червень 2023 р.) з ПДВ складає 5,83 грн; ціна за 1 кВт*год (липень 2023 р.) з ПДВ складає 6,27 грн; ціна за 1 кВт*год (серпень-грудень 2023 р.) з ПДВ складає 6,85 грн."
Викласти п. 1 Таблиці до Додатку 4 Договору в наступній редакції: "Комерційна пропозиція - ціна за спожиту електричну енергію за 1 кВт/год з розподілом становить 6,85 грн, в тому числі ПДВ 20 %. Кількість 332013,468 кВт*год."
Новий тариф за одиницю електричної енергії застосовується з 01.08.2023 р.

Відповідно до п. 1. Додаткової угоди № 6 від 18.12.2023 року до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., сторони домовились, в зв`язку зі зменшенням обсягів споживання електричної енергії внести зміни до договору № 403 від 21,12.2022 року про постачання електричної енергії споживачу зменшивши обсяг предмета закупівлі на суму 71709,01 грн з ПДВ, і викласти в такій редакції:
"пункт 2.2. Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на період з дати, зазначеної в заяві-приєднання, по 31.12.2023 становить 321 545 кВт*год. Обсяги закупівлі електричної енергії можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків."
"пункт 5.4. Ціна електричної енергії за цим договором визначена відповідно до комерційної пропозиції постачальника (додаток № 4 до цього договору) з урахуванням суми очікуваної вартості обсягів постачання електричної енергії протягом періоду, вказаного у пункті 2.2. цього договору, та становить: 1629128,49 грн, крім того ПДВ 325825,70 грн, всього з ПДВ - 1954954,19 грн, у тому числі: Ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 6,85 грн з ПДВ".

Згідно актів прийняття-передачі електричної енергії ТОВ "ЕНЕРГУМ" поставило електричну енергію Комунальному некомерційному підприємству "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради з січня 2023 року - по листопад 2023 року загальним обсягом 321 545 кВт*год., на загальну суму 1 954 954,19 грн (арк. справи 42 - 47).
Відповідно до платіжних доручень від 13.02.2023 року - від 14.12.2023 року, КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради перераховано ТОВ "ЕНЕРГУМ" кошти за електричну енергію на загальну суму 1954954,19 грн (арк. справи 48-53).
Враховуючи вищезазначене, внаслідок укладення додаткової угоди № 5 ціну за 1 кВт/год. з ПДВ збільшено з 5,89 грн до 6,85 грн (на 16,29 % від ціни визначеної у договорі та комерційній пропозиції з урахуванням угод № 1 - № 3). 

Як зазначив прокурор, додаткова угода № 5 від 14.09.2023 (застосовується з 01.08.2023) укладена після поставки електричної енергії споживачу в серпні 2023 року. Оскільки попередніми додатковими угодами відповідно до вимог закону збільшено ціну за 1 кВт*год до 5,89 грн. з ПДВ (у зв`язку зі зміною відповідних тарифів), укладення додаткової угоди № 5 від 14.09.2023 р., якою ціну за електричну енергію збільшено до 6,85 грн з ПДВ за 1 кВт*год, тобто на 16,3 %, суперечить вимогам ст. 41 Закону, а тому, з огляду на положення ст.ст. 203, 215 ЦК України підлягає визнанню недійсною. Відтак, оскільки вищевказана додаткова угода № 5 від 14.09.2023 р. (застосовується з 01.08.2023) визнається недійсною, то розрахунок за поставлену у серпні-листопаді 2023 року електроенергію повинен здійснюватися за ціною, вказаною за умовами додаткової угоди № 4, а саме 6,27 грн з ПДВ.
Здійснюючи розрахунок за поставлену електричну енергію за тарифом, визначеним у додатковій угоді № 4, КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради повинно було сплатити за поставлену електричну енергію в обсязі 77 485 кВт*год кошти у сумі 485 830, 95 грн з ПДВ (77 485 кВт*год х 6,27 грн з ПДВ). Отже, внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 44 941, 30 грн (530 772, 25 грн - 485 830, 95 грн). Відповідно, кошти, які безпідставно та незаконно витрачені у розмірі 44941, 30 грн підлягають поверненню до місцевого бюджету, що відповідає приписам ст. ст.216, 1212 ЦК України.
Згідно "Комерційної пропозиції" (додаток № 4 до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р.), ціна за спожиту електричну енергію за 1 кВт/год з розподілом становить 5,62962 грн, в тому числі ПДВ 20 %. Кількість 360000 кВт*год. 
Додатковими угодами № 1 від 23.01.2023 р. - № 3 від 14.07.2023 р., у зв`язку зі зміною тарифів, змінено ціну за одиницю товару - збільшено за 1 кВт*год. з ПДВ з 5,62962 грн до 5,89 грн.
Додатковою угодою № 4 від 09.08.2023 р. збільшено за 1 кВт*год. з ПДВ до 6,27 грн.
Додатковою угодою № 5 від 14.09.2023 р. (застосовується з 01.08.2023 року) збільшено за 1 кВт*год. з ПДВ до 6,85 грн.
Комунальним некомерційним підприємством "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради з серпня 2023 р. по листопад 2023 р. сплачено за електричну кошти обсягом 77 485 кВт*год у розмірі 530 772,25 грн.
Отже, Комунальне некомерційне підприємство "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради відповідно до укладеного Договору (з урахуванням додаткової угоди № 4) повинно було сплатити за поставлену електричну енергію за період з серпня 2023 р. по листопад 2023 р., за електричну енергію обсягом 77 485 кВт*год за тарифом, визначеним за умовами Договору згідно додаткової угоди № 4 від 09.08.2023 р., кошти у розмірі 485 830,95 грн (77 485 х 6,27). 
З огляду на зазначене, комунальним підприємством фактично сплачено за поставлену електричну енергію за період з серпня 2023 р. по листопад 2023 р. у розмірі 530 772,25 грн, відтак, переплата становить 44 941,30 грн (530 772,25 - 485 830,95). Доказів повернення вказаних коштів відповідачем - ТОВ "ЕНЕРГУМ" матеріали справи не містять.

Щодо участі прокурора у цій справі, оцінка обґрунтованості порушення інтересів держави в особі органу, визначеного прокурором позивачем.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 3 частини 1 статті 131^1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Частинами 3 та 5 статті 53 Господарського процесуального кодексу України (далі – ГПК України) встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
За змістом ч. 1, ч. 3, ч. 4 та ч. 7 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.
З системного аналізу вказаних правових норм вбачається, що виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".
У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 р. № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 р. зі справи № 806/1000/17).
У даному випадку загроза порушення інтересів держави полягає у порушенні чинного законодавства про публічні закупівлі.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі № 912/2385/18 викладено таку правову позицію:
- прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу; 
- бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;
- звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;
- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо;
- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18 дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, у спірних правовідносинах судам необхідно дослідити: чи знав або повинен був знати компетентний орган про допущені порушення інтересів держави, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся; чи дотримано прокурором розумного строку для надання уповноваженому органу можливості відреагувати на виявлене прокурором порушення та самостійно звернутися до суду з відповідним позовом або ж надати аргументовану відповідь на звернення прокурора.
При цьому самого лише посилання прокурора про виявлення ним порушення інтересів держави та невжиття органом державної влади (позивачем у справі), на який покладено обов`язок щодо судового захисту інтересів держави, відповідних дій для такого захисту, недостатньо для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом п. 2 ч. 4 ст. 23 Закону "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.
Прокурор, обґрунтовуючи звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Острозької міської ради, вказав, що укладенням додаткової угоди № 5 до Договору порушені матеріальні інтереси, оскільки КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області фактично отримано менший обсяг електричної енергії у порівнянні з первісним договором за значно вищою ціною. Недотримання в даному випадку законодавства в сфері публічних закупівель сприяло виникненню особливих негативних економічних і соціальних наслідків. Так, внаслідок необґрунтованого збільшення ціни за одиницю товару (електричну енергію) та безпідставного укладення оспорюваної додаткової угоди № 5 до Договору, Острозькою міською радою недоотримано кошти у сумі 44941, 30 грн. Таким чином, територіальна громада в особі Острозької міської ради зазнала фінансових втрат, хоча зазначена сума коштів могла бути використана органом місцевого самоврядування для забезпечення інших нагальних потреб, зокрема, для закупівлі інших товарів, робіт чи послуг та фінансування соціальних програм. Отже, звернення прокурора з позовом про стягнення з ТОВ "ЕНЕРГУМ" безпідставно збережених коштів у сумі 44 941,30 грн спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законного та цільового використання коштів місцевого бюджету.
Відповідно до п. 1.2. та п. 1.3. Статуту Комунального некомерційного підприємства "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області у новій редакції, затвердженого рішенням Острозької міської ради від 28.03.2025 року № 2284, комунальне некомерційне підприємство "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області (надалі - підприємство) є закладом охорони здоров`я - комунальним унітарним некомерційним, неприбутковим підприємством, що надає вторинну (спеціалізовану - амбулаторно-поліклінічну та стаціонарну) медичну допомогу (медичні послуги), в тому числі паліативну допомогу та медичну реабілітацію будь-яким особам у порядку та на умовах, встановлених законодавством України та цим статутом, а також уживає заходів із профілактики захворювань населення та підтримки громадського здоров`я. Здійснює господарську некомерційну діяльність, спрямовану на досягнення соціальних та інших результатів у сфері охорони здоров`я без мети одержання прибутку, а також бере участь у виконанні державних, регіональних та місцевих програм у сфері охорони здоров`я в установленому законодавством порядку. Комунальне некомерційне підприємство "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області створене за рішенням Острозької міської ради від 26.06.2021 р. № 100, відповідно до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", шляхом перейменування комунального некомерційного підприємства "Острозька центральна районна лікарня" Острозької районної ради Рівненського району Рівненської області в Комунальне некомерційне підприємство "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області. Майно підприємства є власністю Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області. 
Згідно п. 1.5. та п. 1.6. Статуту, засновником (власником) підприємства є Острозька міська рада Рівненського району Рівненської області (далі - засновник). Підприємство є юридичною особою публічного права, підпорядковане, підзвітне та підконтрольне засновнику. 
Згідно п. 5.1. Статуту, майно підприємства є власністю Острозької міської територіальної громади й закріплюється за ним на праві оперативного управління. Майно підприємства становлять необоротні та оборотні активи, основні засоби та грошові кошти, а також інші цінності, передані йому засновником, вартість яких відображається у самостійному балансі підприємства.
Відповідно до п.п. 5.3.1. п. 5.3. Статуту, джерелами формування майна підприємства є: кошти державного та місцевих бюджетів.
Пунктом 7.1 Статуту передбачено, що управління підприємством здійснює Острозька міська рада Рівненського району Рівненської області (засновник) та уповноважений нею орган.
Засновник: здійснює контроль за ефективністю використання майна, що є власністю Острозької міської територіальної громади та закріплене за підприємством на праві оперативного управління (п.п. 7.4.13. п. 7.4. Статуту).
У п. 10 Постанови Великої Палати Верховного суду від 21.06.2023 року у справі № 905/1907/21 (провадження № 12-1гс23) викладено висновок щодо застосування норм права:
"10.1. У відносинах щодо розрахунків з постачальником природного газу за договором комунальний заклад, який є розпорядником бюджетних коштів, виступає не як суб`єкт владних повноважень, а як сторона у зобов`язальних правовідносинах (див. mutatis mutandis висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у підпунктах 6.27-6.29 постанови від 13.11.2019 у справі № 922/3095/18 та підпунктах 6.30-6.32 постанови від 23.10.2019 у справі № 922/3013/18).
10.2. Використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців відповідної області. Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси відповідної територіальної громади.
10.3. Оскільки засновником комунального закладу та власником його майна є територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування, що фінансує і контролює діяльність такого комунального закладу, а також зобов`язаний контролювати виконання обласного бюджету, зокрема законність та ефективність використання зазначеним закладом коштів цього бюджету за договорами про закупівлю товарів, то вказаний орган місцевого самоврядування є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів обласного бюджету. Схожі висновки викладені у постановах КГС ВС від 22.12.2022 р. у справі № 904/123/22, від 26.10.2022 р. у справі № 904/5558/20 (підпункти 5.50, 5.51) та від 21.12.2022 р. у справі № 904/8332/21 (пункт 33)."
У п. 45 - п. 54 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.08.2023 року у справі 924/1283/21 викладено правову позицію:
"45. Отже, оскільки засновником Школи та власником її майна є територіальна громада Черкаської області в особі Ради, яка фінансує і контролює діяльність цього комунального закладу, а також зобов`язана контролювати виконання обласного бюджету, зокрема законність та ефективність використання Школою коштів цього бюджету за договорами про закупівлю товарів, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що Рада є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів обласного бюджету, а тому є належним позивачем у цій справі. Схожі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 22.12.2022 у справі № 904/123/22, від 26.10.2022 у справі № 904/5558/20 (підпункти 5.50, 5.51) та від 21.12.2022 у справі № 904/8332/21 (пункт 33).
46. Цими висновками Велика Палата Верховного Суду відступила від протилежних висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 14.07.2022 у справі № 909/1285/21 (підпункт 1.2 пункту 5.27) та від 01.02.2023 у справі № 924/996/21, у яких Суд відхилив доводи прокурора щодо наявності в органів місцевого самоврядування повноважень здійснювати захист законних інтересів держави у правовідносинах, пов`язаних із закупівлею комунальними закладами товарів за бюджетні кошти, з посиланням на те, що наявність корпоративних відносин між органом місцевого самоврядування та комунальним підприємством виключає наявність владних повноважень між ними або між органом місцевого самоврядування як засновником комунального підприємства та третіми особами, які здійснюють господарське правопорушення, на яке повинне реагувати комунальне підприємство як суб`єкт господарських відносин, а також з посиланням на те, що відповідні органи місцевого самоврядування не були сторонами договорів про закупівлю.
47. У контексті заявлених Прокурором позовних вимог про стягнення грошових коштів на користь Школи Велика Палата Верховного Суду звернула також увагу на свої висновки, викладені у пункті 56 постанови від 22.09.2022 у справі № 125/2157/19, де вказано, зокрема, що вимоги особи, яка в судовому порядку домагається застосування реституції, спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який вони мали до вчинення правочину. Застосування реституції як наслідку недійсності правочину насамперед відновлює права учасників цього правочину. Інтерес іншої особи полягає в тому, щоб відновити свої права через повернення майна відчужувачу. Якщо повернення майна відчужувачу не відновлює права позивача, то суд може застосувати іншій ефективний спосіб захисту порушеного права в межах заявлених позовних вимог.
48. Колегія суддів зазначає, що за висновками Верховного Суду, викладеними у підпункті 6.45 постанови від 16.05.2021 у справі № 910/11847/19, правовий статус розпорядників бюджетних коштів, їх повноваження та відповідальність визначені положеннями Бюджетного кодексу України (далі - БК України) та підзаконними нормативно-правовими актами, зокрема, постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, якою затверджено Порядок складання, розгляду, затвердження та основні вимоги до виконання кошторисів бюджетних установ (далі - Порядок).
49. Абзацами першим та другим пункту 5 Порядку визначено, зокрема, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду. Установи мають право брати бюджетні зобов`язання витрачати бюджетні кошти на цілі та в межах, установлених затвердженими кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.
50. За змістом абзацу другого пункту 43 Порядку розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.
51. Ураховуючи наведене, навчальний заклад у спірних правовідносинах діє як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та є замовником товару (природного газу) в обсязі та в межах видатків, що визначені Війтовецькою селищною радою (розпорядником бюджетних коштів вищого рівня).
52. Згідно із частиною четвертою статті 48 БК України зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до частини шостої цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються.
53. З огляду на викладене апеляційний господарський суд у справі, яка розглядається, дійшов помилкових висновків про відмову у стягненні коштів на користь Війтовецької селищної ради з підстав того, що рада не була стороною договору про закупівлю та додаткових угод до нього, а також того, що Опорний навчальний заклад "Купільська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Війтовецької селищної ради Хмельницької області" є окремою юридичною особою, має власні рахунки, самостійно проводить свою фінансово-господарську діяльність, а селищна рада не є розпорядником коштів вказаного суб`єкта.
54. Водночас з урахуванням того, що використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців селища; завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності; неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси територіальної громади, суд першої інстанції дійшов правильних висновків про наявність підстав для стягнення безпідставно отриманих коштів за незаконними правочинами."
У постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.06.2026 року у справі № 910/403/26 викладено: 
"У вирішенні доводів скаржника Суд враховує сталі та послідовні висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постановах від 15.01.2020 у справі № 698/119/18 (пункт 26), від 08.11.2023 у справі № 607/15052/16-ц (пункт 8.18), від 28.09.2022 у справі № 483/448/20 (пункт 7.18), від 20.06.2023 у справі № 633/408/18 (пункт 10.19), від 20.07.2022 у справі № 910/5201/19 (пункт 81) та наголошує, що суд самостійно перевіряє, чи справді відсутній орган, що мав би для захисту інтересів держави звернутися до суду з таким позовом. Процедура, передбачена абзацами 3 і 4 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження такого захисту.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 (на яку посилається скаржник) сформульовано висновок, зокрема, про те, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Обставини щодо бездіяльності компетентного органу повинні бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин.
Верховний Суд у вирішенні доводів касаційної скарги прокурора враховує, як резолютивну частину рішення Конституційного Суду України від 03.12.2025 № 6-р(ІІ)/2025), так і його мотивувальну частину.
Суд зауважує та відзначає, що згідно з пунктом 3 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 03.12.2025 №6-р(ІІ)/2025), до 1 січня 2027 року положення частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" залишаються чинними у редакції, що діяла до ухвалення цього рішення, а тому, підлягають до застосування всіма суб`єктами правової системи, у тому числі і при здійсненні господарського судочинства.
Водночас, слід враховувати, що розв`язуючи порушені в конституційній скарзі питання, Конституційний Суд України у мотивувальній частині рішення від 03.12.2025 №6-р (ІІ)/2025) розкриваючи зміст пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України з урахуванням своїх юридичних позицій щодо визначення понять „інтереси держави" та „представництво інтересів держави в суді", наведених, зокрема, у рішеннях від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99 та від 1 грудня 2004 року № 18-рп/2004, зазначив, що:
"…представництвом інтересів держави в суді, що його здійснює прокурор відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, є правовідносини, у яких прокурор, реалізуючи визначену цим пунктом функцію прокуратури, вчиняє в суді відповідні процесуальні дії у разі, якщо цього вимагає захист інтересів держави.
Визначальним за пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України для представництва прокуратурою інтересів держави в суді є те, що ці інтереси мають узгоджуватись із принципами, закріпленими в Конституції України, включно з тими, які встановлюють спосіб та межі втручання держави у зміст та обсяг конституційних прав і свобод людини і громадянина. Це випливає із засад конституційного ладу України, зокрема зі статей 1, 8, 19 Конституції України в їх посутньому зв`язку з пунктом 3 частини першої її статті 131-1. Неодмінною умовою для реалізації прокуратурою цієї функції є потреба в захисті інтересів держави".
У пунктах 4.2., 4.3. цього рішення Конституційний Суд України наголосив на тому, що пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції України уповноважує прокуратуру на здійснення представництва інтересів держави в суді тільки у виключних випадках та в порядку, що визначені законом, а не на здійснення такого представництва у випадках, визначених органами прокуратури.
Унаслідок унесення Законом № 1401 змін до Конституції України відбулося звуження конституційної функції прокуратури, передбаченої пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, порівняно з тією, яка була визначена в пункті 2 частини першої статті 121 Конституції України до конституційної реформи 2016 року. Таке звуження полягає, зокрема, у встановленні ознаки виключності для випадків здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді, що їх має бути визначено в законі.
У Рішенні від 5 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України також указував, що "стосовно повноваження прокуратури щодо представництва інтересів держави в суді в Основному Законі України міститься застереження "у виключних випадках і в порядку, що визначені законом" . Це обумовлюється недопущенням свавільного втручання прокуратури у здійснення господарської та статутної діяльності юридичних осіб, досягнення цілей функціонування учасника відповідних правовідносин, виконання ним договірних зобов`язань тощо. При цьому на прокуратуру покладається обов`язок щодо обґрунтування необхідності такого втручання" (перше, третє, четверте речення абзацу дев`ятого підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини).
Конституційний Суд України констатує, що в пункті 3 частини першої статті 131-1 Конституції України прикметник "виключний" означає виняток із загальних правил. З огляду на це словосполучення "у виключних випадках", яке міститься в зазначеному конституційному приписі, вказує на обмежувальний характер останнього. Він не наділяє прокуратуру універсальними повноваженнями щодо представництва інтересів держави в суді та не встановлює для неї загальної чи альтернативної компетенції, а стосується представництва інтересів держави в суді лише у виняткових, нетипових за своєю юридичною природою обставинах.
Відповідно й припис "у виключних випадках і в порядку, що визначені законом", який міститься в пункті 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, серед іншого, означає, що хоча законодавець і має дискрецію щодо унормування в законах України випадків і порядку здійснення представництва прокуратурою інтересів держави в суді, однак обов`язковим є те, щоб такі випадки не лише установлювалися законом, а й були об`єктивно винятковими, чітко обмеженими, зведеними до мінімально необхідних, обумовленими особливими обставинами та сприймалися стороннім спостерігачем не як загальні правила, а саме як винятки.
У цьому аспекті колегія суддів враховує сталі та послідовні висновки Верховного Суду, зокрема, що з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено. Прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.
Підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для такого представництва"."
Суд погоджується з доводами прокурора щодо правомірності визначення Острозької міської ради позивачем по справі, як суб`єкта владних повноважень, до компетенції якої віднесені повноваження щодо захисту інтересів держави, і в особі яких прокурор може звертатися до суду. 
Судом враховано, що Острозька міська рада не є стороною правочинів. Порушення інтересів держави обґрунтовано укладенням КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради додаткових угод всупереч вимог чинного законодавства і інтересам держави, що призвело до безпідставної зміни істотних умов договору, зростання ціни за одиницю товару. При цьому, КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради у спірних правовідносинах діяло як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та був замовником товару (електричної енергії) в обсязі та в межах видатків, визначених Острозькою міською радою (розпорядником бюджетних коштів вищого рівня).
Здолбунівська окружна прокуратура листом № 54/2-938ВИХ-25 від 26.11.2025 року звернулася до Острозької міської ради, зазначивши про виявлені порушення та наявні підстави для захисту інтересів держави, з проханням повідомити окружну прокуратуру про вжиті заходи претензійно - позовного характеру.
У відповідь на вказаний лист прокуратури, Острозька міська рада листом № 10626-25 від 12.12.2025 р. повідомила, що КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради надіслано лист - претензію до ТОВ "ЕНЕРГУМ" щодо повернення коштів в сумі 144778,03 грн, виявлені Здолбунівською окружною прокуратурою лист №54/2-938ВИХ25 від 26.11.2025 року про проведення закупівлі - запит(ціни) пропозицій опублікованого оголошення UA-2022-12-12-016376-а на закупівлю електричної енергії ДК 021:2015 09310000-5 "Електрична енергія" укладеного договору № 403 від 12.12.2022 року на 360000 кВТ* год з ціновою пропозицією 2026663,20 гривень. Острозька міська рада не заперечує проти подання позовної заяви прокуратурою та подальшого розгляду справи в суді. При цьому, до листа міською радою додано копію листа - претензії КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради (№ 442/01-23/25 від 26.11.2025 р.) адресованого ТОВ "ЕНЕРГУМ" та листа ТОВ "ЕНЕРГУМ" № 04/12/25-1325 від 04.12.2025 року (відповідь на лист-претензію). 
Здолбунівська окружна прокуратура листом № 54/2-67ВИХ-26 від 20.01.2026 року звернулася до Острозької міської ради в якому зазначила про встановлені порушення з метою вжиття належних заходів реагування, з проханням повідомити окружну прокуратуру про вжиті заходи із вказаного питання, в тому числі, про проведену претензійно-позовну роботу.
У відповідь на вказаний лист прокуратури, Острозька міська рада листом № 830-26 від 27.01.2026 р. повідомила, що 18.12.2025 р. отримано письмову відповідь від постачальника ТОВ "ЕНЕРГУМ", у якій повідомлено про відмову у добровільному поверненні надмірно сплачених коштів по проведеній закупівлі запит(ціни) пропозицій опублікованого оголошення UA-2022-12-12-016376-а на закупівлю електричної енергії ДК 021:2015 09310000-5 "Електрична енергія" укладеного договору № 403 від 12.12.2022 року на 360000 кВт*год з ціновою пропозицією 2026663,20 гривень. Разом з тим, Острозькою міською радою та КНП "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області заходи щодо примусового стягнення надмірно сплачених коштів у судовому порядку самостійно не вживалися. Острозька міська рада не заперечує проти подання позовної заяви прокуратурою та подальшого розгляду справи в суді.
Здолбунівська окружна прокуратура листом № 54/2-182ВИХ-26 від 19.02.2026 року звернулася до Острозької міської ради в якому повідомила, що для реалізації вимог ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокуратурою встановлено підстави для представництва інтересів держави в особі Острозької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" та Комунального некомерційного підприємства "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області про визнання недійсною додаткової угоди № 5 від 14.09.2023 р. до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області і Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ", та стягнення коштів у сумі 44 941,30 грн.
У постановах Верховного Суду від 23.03.2021 р. у справі № 917/665/20, 07.04.2021 р. у справі № 913/124/20, 09.06.2021 р. у справі № 916/1674/18 (у цих справах суди встановили, що проміжок часу між повідомленням органу, здійсненого прокурором в порядку ст. 23 Закону "Про прокуратуру", та зверненням до суду з позовом є незначним) зроблено наступні висновки:
- суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, чи існував факт не звернення вказаного органу до суду при наявності для цього підстав;
- така обізнаність має бути підтверджена достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені;
- суди попередніх інстанцій при наданні висновків про недотримання прокурором розумного строку зосередилися на часовому проміжку, який минув між повідомленням, яке прокурор надіслав органу, та поданням позову у справі, проте не приділили достатньої уваги тому, що такий проміжок не завжди є вирішальним у питаннях дотримання прокурором приписів ст. 23 Закону "Про прокуратуру"; такий підхід є занадто формалізованим, критерій "розумності" строку має визначатися з урахуванням великого кола чинників і не може бути оцінений виключно темпорально.
У п. 55-56 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18. Так, у п. 55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18 зазначено, що при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю. Для врахування цих обставин стаття 55 ГПК передбачає такі правила:
- якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову прокурора в інтересах держави;
- відмова компетентного органу від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що, звертаючись до суду із позовом у даній справі, прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави в суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Норми права, що підлягають до застосування, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів, наведених сторонами.
Відповідно до ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), cпособами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути визнання правочину недійсним.
За приписами частини 1 статті 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (ст. 204 ЦК України).
Відповідно до частини першої та другої статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.
Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин) (ч. 3 ст. 215 ЦК України).
Частинами 1 - 5 статті 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. 
При цьому, суд виходить з того, що вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.
Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.
Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частиною 1 статті 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Частиною 1 статті 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 712 Цивільного кодексу України, за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України "Про публічні закупівлі". Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
За змістом статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі", договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі").
Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції / пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
За змістом п. 5.4. Договору, ціна за 1 кВт/год електричної енергії за цим договором становить 5,62962 грн з ПДВ.
Згідно "Комерційної пропозиції" (додаток № 4 до договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р.), ціна за спожиту електричну енергію за 1 кВт/год з розподілом становить 5,62962 грн, в тому числі ПДВ 20 %.
Додатковими угодами № 1 від 23.01.2023 р. - № 3 від 14.07.2023 р., у зв`язку зі зміною тарифів, змінено ціну за одиницю товару - збільшено за 1 кВт*год. з ПДВ з 5,62962 грн до 5,89 грн.
Додатковою угодою № 4 від 09.08.2023 р. збільшено за 1 кВт*год. з ПДВ до 6,27 грн.
Додатковою угодою № 5 від 14.09.2023 р. збільшено за 1 кВт*год. з ПДВ до 6,85 грн.
Пунктом 5.2. Договору сторони передбачили, що ціна за одиницю товару за цим договором може змінюватися за дотримання сторонами норм, передбачених частиною п`ятою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та за умови у разі коливання ціни на ринку у порядку, зазначеному у вказаному пункті.
Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Положеннями ч. 1 ст. 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).
Згідно з ч. 2, ч. 3 ст. 632 ЦК України, зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Згідно ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії; 3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті. У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені істотні умови договору про закупівлю (після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі) замовником, визначеним у Законі України "Про оборонні закупівлі", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг.
Абзацом 2 частини 3 статті 6 ЦК України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.
Статтею 652 ЦК України визначено, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона. У разі розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин суд, на вимогу будь-якої із сторін, визначає наслідки розірвання договору виходячи з необхідності справедливого розподілу між сторонами витрат, понесених ними у зв`язку з виконанням цього договору. Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом.
Таким чином, Закон України "Про публічні закупівлі" встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, за пунктом 2 частини 5 наведеної норми - у випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.
У п. 52 - п. 63 та п. 88 - п. 90 постанови Великої Палати Верховного суду від 24.01.2024 року у справі № 922/2321/22 (провадження № 12-57гс23) викладено правову позицію:
"Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону № 922-VIII умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
Із системного тлумачення наведених норм ЦК України, ГК України та Закону № 922-VIII вбачається, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
В іншому випадку не досягається мета Закону № 922-VIII, яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.
Наведене підтверджується також історичним тлумаченням норм пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII. У цьому Законі в редакції до 19 квітня 2020 року норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 була викладена в статті 36 та мала такий зміст: “Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі”.
Отже, вказана норма Закону № 922-VIII в редакції до 19 квітня 2020 року не дозволяла зміни ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами при укладенні договору про закупівлю, проте не обмежувала сторони в можливості багато разів змінювати (не було обмежень щодо строків зміни ціни) таку ціну протягом дії договору в межах встановлених 10 % у разі коливання ціни такого товару на ринку.
Зазначена норма була змінена Законом України “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель” № 114-IX від 18 вересня 2019 року (далі - Закон № 114-ІХ), яким Закон № 922-VIII було викладено в новій редакції. У новій редакції зазначена норма була викладена в пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII та доповнена умовою, що така зміна ціни в бік збільшення не може відбуватись частіше ніж один раз на 90 днів, крім закупівлі бензину, дизельного пального, газу та електричної енергії.
Отже, в новій редакції норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII не змінила свого змісту щодо розміру зміни ціни за одиницю товару (не більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами при укладенні договору про закупівлю), проте була доповнена умовою, яка обмежила строки зміни такої ціни, а саме не частіше ніж один раз на 90 днів.
Як убачається з пояснювальної записки до проєкту Закону № 114-ІХ, метою його прийняття було удосконалення системи публічних закупівель, спрямованої на розвиток конкурентного середовища та добросовісної конкуренції у сфері закупівель, а також забезпечення виконання міжнародних зобов`язань України у сфері публічних закупівель, у тому числі протидії “ціновому демпінгу” коли учасник процедури закупівлі пропонує значно занижену ціну товару, щоб перемогти, а потім через додаткові угоди суттєво збільшує ціну товару та відповідно зменшує обсяг закупівлі, чим нівелює результати публічної закупівлі.
За такої мети очевидно, що зміни, внесені законодавцем Законом № 114-ІХ у вказану норму пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, не були спрямовані на те, щоб дозволити учасникам публічних закупівель використовувати “ціновий демпінг” з подальшим збільшенням ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами за результатами процедури закупівлі та при укладенні договору про закупівлю.
Ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі."
Верховний Суд неодноразово зауважував, що передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний уже укладений договір і щоб не проводити новий тендер закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10 %. Інше тлумачення відповідної норми Закону "Про державні закупівлі" нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд вважає, що обмеження 10 % застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної у договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод) (постанови Верховного Суду: від 12.11.2024 р. у справі № 910/19784/23, від 10.09.2024 р. у справі № 918/703/23, від 02.07.2024 р. у справі № 910/13579/23, від 14.05.2024 р. у справі № 917/1010/22).
Водночас метою Закону України "Про публічні закупівлі" є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку (постанови Верховного Суду: від 10.12.2024 р. у справі № 924/413/24, від 15.10.2024 р. у справі № 918/18/24, від 08.10.2024 р. у справі № 918/728/23.
Таким чином, під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у ст. 652 ЦК України та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
У постанові Великої Палати Верховного суду від 25.11.2025 року у справі № 920/19/24 (провадження № 12-16гс25) викладено: "Велика Палата Верховного Суду не вбачає відступу від висновку про застосування норми права, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24 січня 2024 року у справі № 922/2321/22."
У Проєкті Закону України "Про публічні закупівлі" змінені підходи та трактування порядку зміни істотних умов Договору про закупівлю. В Законопроекті питання зміни істотних умов Договору передбачено в статті 53 нового Закону. Закон змінює підхід до відсотка коливання та вводить поняття що зміна істотних умов можлива при зміні середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.
Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 2 розділу ХІV "Прикінцеві та перехідні положення" законопроєкту № 11520 договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону.
Таким чином, законопроєкт № 11520 не має ретроспективної дії в часі, що чітко вбачається з пункту 2 розділу ХІV "Прикінцеві та перехідні положення" цього законопроєкту.
Аналогічна правова позиція висвітлена у постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.06.2026 року у справі № 910/4867/24.
Відповідно до п. 3^7 розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі", установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3^8 цього розділу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Відповідно до п. 19 Особливостей (в редакції на момент укладення додаткових угод), істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону; 9) зменшення обсягів закупівлі та/або ціни згідно з договорами про закупівлю робіт з будівництва об`єктів нерухомого майна відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 р. № 382 "Про реалізацію експериментального проекту щодо відновлення населених пунктів, які постраждали внаслідок збройної агресії Російської Федерації" (Офіційний вісник України, 2023 р., № 46, ст. 2466), якщо розроблення проектної документації покладено на підрядника, після проведення експертизи та затвердження проектної документації в установленому законодавством порядку. У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених цим пунктом, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей.
Постанова Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 р. № 1178 не передбачає внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі", а лише встановлює певні особливості щодо процедури здійснення публічних закупівель під час дії воєнного стану (постанови Верховного Суду від 18.06.2024 р. у справі № 922/2595/23, від 01.10.2024 р. у справі № 918/779/23).
Верховний Суд у постанові від 28.08.2024 р. у справі № 918/694/23 вказав на те, що постанова Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого даною нормою.
Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.
Тобто сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне за собою підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору.
При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну, постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.
Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринкового ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Законом України "Про публічні закупівлі" не передбачено форму/вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим.
Разом з тим, судом враховується, що у документах, які видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників такого коливання, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 13.10.2020 року у справі № 912/1580/18).
Одночасно постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції) (правова позиція викладена Верховним Судому складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.06.2021 року у справі № 927/491/19).
Суд зазначає, що висновки торгово-промислової палати можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку. Експертний висновок Київської торгово-промислової палати № Ц-958/2 від 04.09.2023 р., відображає коливання середньозваженої ціни на електроенергію у сторону збільшення у липні 2023 року у порівнянні з серпнем 2023 року. Проте, вказаний висновок не підтверджує коливання ціни на електричну енергію на ринку з моменту укладення додаткової угоди № 4 від 09.08.2023 р. до моменту укладення додаткової угоди № 5 від 14.09.2023 р., та не містить точної інформації про коливання ціни з дати встановлення попередньої ціни до дати застосування нової (зміненої) ціни.
При цьому судом враховується, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.
З іншого боку, будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки (позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 13.07.2021 року у справі № 927/550/20).
Так, комунальне підприємство, яке мало беззаперечне право на отримання електричної енергії за ціною, визначеною в укладеному між сторонами договорі, без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо збільшення ціни товару підписало оспорені додаткові угоди, внаслідок чого ціна за одиницю товару збільшилась, а обсяг поставки, що передбачався за договором, фактично, зменшився.
З аналізу спірної додаткової угоди слідує, що динаміка зміни ціни за договором у відсотковому значенні становила понад 16,29 % від ціни визначеної у Договорі № 403 від 21.12.2022 р. та комерційній пропозиції (з урахуванням додаткової угоди № 4).
При цьому судом звертається увага на те, що сторони не могли не розуміти особливості функціонування ринку електричної енергії; враховуючи діяльність відповідача 1, на момент підписання основного договору відповідач 1 знав (не міг не знати) про ціни, які склалися на ринку на електричну енергію, постачання якої він мав намір здійснювати, та гарантував її поставку замовнику за цінами відповідно до договору.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі", закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 року у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі".
Сторонами не підтверджено правомірності дій щодо зміни істотних умов договору про закупівлю після його підписання та до виконання сторонами в повному обсязі. За таких обставин зміна ціни згідно з оспорюваною додатковою угодою є безпідставною, суперечить принципам максимальної економії та ефективності, встановлених ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі", відтак, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання оспорюваної додаткової угоди недійсною відповідно до ст. ст. 203, 215 ЦК України.
Крім того, розірвання сторонами договору, виконаного повністю або частково, не позбавляє сторони права на звернення до суду з позовом про визнання такого договору недійсним. Так само не перешкоджає поданню відповідного позову закінчення строку (терміну) дії оспорюваного правочину до моменту подання позову. Аналогічна правова позиція Верховного суду викладена у постанові від 27.11.2018 року у справі № 905/1227/17.
Згідно із частиною першою статті 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 ЦК України, положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається відповідно до частини третьої статті 632 ЦК України.
Оскільки спірна додаткова угода підлягає визнанню недійсною та не породжує правових наслідків, правовідносини між сторонами щодо ціни електричної енергії, поставленої за договором № 403 про постачання електричної енергії споживачу від 21.12.2022 року, мали регулюватись договором та додатком № 4 до договору "Комерційна пропозиція", підписаною при укладенні зазначеного договору, з урахуванням додаткової угоди № 4 від 09.08.2023 року.
Відповідно, підстава для оплати поставленої електричної енергії за встановленою у спірній додатковій угоді ціною відпала, а тому грошові кошти, на підставі норм ст. 216, 1212 ЦК України, у заявленому прокурором розмірі ТОВ "ЕНЕРГУМ" має повернути.

Висновки суду за результатами вирішення спору.
За результатами з`ясування обставин, підтверджених доказами, залученими до матеріалів справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами ст.ст. 75-79, 86 ГПК України, судом встановлено, що додаткова угода № 5 від 14.09.2023 р. до договору № 403 від 21.12.2022 р., укладена між сторонами після виконання продавцем зобов`язання з передачі товару, обумовленого Договором, що є порушенням частини 3 статті 632 ЦК України. Окрім того, зібрані у справі докази свідчать про відсутність правових підстав на день укладення цього правочину для збільшення ціни, визначених Законом України "Про публічні закупівлі", та вказана додаткова угода укладена з перевищенням максимального ліміту щодо можливої зміни ціни на товар (10 %), а відтак суд вважає обґрунтованою та правомірною позовну вимогу прокурора про визнання такої додаткової угоди недійсною.
Крім того, судом встановлено, що внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладення оспорюваної додаткової угоди грошові кошти в сумі 44941,30 грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем 1, підстава їх набуття відпала, а тому відповідач 1 зобов`язаний їх повернути позивачу, що відповідає приписам статей 216, 1212 ЦК України. Відтак, вимога прокурора про стягнення з відповідача 1 зазначених коштів також визнається судом обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Щодо твердження Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" про поширення на спірні правовідносини пункту 2 частини 5 статті 41 в редакції Закону України № 4888-IX від 27.05.2026, то воно є безпідставним, оскільки згідно частини 3 пункту 2 розділу ХIV "Прикінцевих та перехідних положень" цього закону "Договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону".

Розподіл судових витрат.
Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на зазначене, враховуючи, що позов визнано обґрунтованим судом в повному обсязі, судові витрати у справі по сплаті судового збору у розмірі 5 324,80 грн покладаються на відповідачів у справі.
Керуючись ст. ст. 129, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.
2. Визнати недійсною Додаткову угоду № 5 від 14.09.2023 р. до Договору про постачання електричної енергії споживачу № 403 від 21.12.2022 р., укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради Рівненського району Рівненської області та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ".
3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" (03186, м. Київ, вул. Авіаконструктора Антонова, 5а, офіс 320, код ЄДРПОУ 39568531) на користь Острозької міської ради (35800, Рівненська обл., м. Острог, вул. Героїв Майдану, 4, код ЄДРПОУ 05391005) в дохід місцевого бюджету грошові кошти у розмірі 44 941,30 грн (сорок чотири тисячі дев`ятсот сорок одну гривню 30 копійок).
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" (03186, м. Київ, вул. Авіаконструктора Антонова, 5а, офіс 320, код ЄДРПОУ 39568531) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, Рівненська область, м. Рівне, вул. 16-го Липня, 52, код ЄДРПОУ 02910077, одержувач: р/р UA228201720343130001000015371, МФО 820172, банк одержувача - Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації видатків бюджету - 2800) 2 662,40 грн (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні 40 копійок) витрат по сплаті судового збору.
5. Стягнути з Комунального некомерційного підприємства "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради (35800, Рівненська обл., м. Острог, вул. Татарська, 185, код ЄДРПОУ 01999833) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, Рівненська область, м. Рівне, вул. 16-го Липня, 52, код ЄДРПОУ 02910077, одержувач: р/р UA228201720343130001000015371, МФО 820172, банк одержувача - Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації видатків бюджету - 2800) 2 662,40 грн (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні 40 копійок) витрат по сплаті судового збору.
6. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Стягувач: Острозька міська рада (35800, Рівненська обл., м. Острог, вул. Героїв Майдану, 4, код ЄДРПОУ 05391005).
Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРГУМ" (03186, м. Київ, вул. Авіаконструктора Антонова, 5а, офіс 320, код ЄДРПОУ 39568531).
Боржник: Комунальне некомерційне підприємство "Острозька багатопрофільна лікарня" Острозької міської ради (35800, Рівненська обл., м. Острог, вул. Татарська, 185, код ЄДРПОУ 01999833).
Стягувач щодо судового збору: Рівненська обласна прокуратура (33028, Рівненська область, м. Рівне, вул. 16-го Липня, 52, код ЄДРПОУ 02910077).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено до Північно - західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені статтями 256 - 257 Господарського процесуального кодексу України. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 03 серпня 2026 року.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя Р.В. Романюк