Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
справа № 936/607/26 
Провадження № 2/936/253/2026

04.08.2026     селище Воловець

Воловецький районний суд Закарпатської області у складі
головуючої судді Сухої Н.І.
за участю секретаря с/з Притуп К.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду селище Воловець цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Воловецької селищної ради, третя особа: Воловецька нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
В С Т А Н О В И В:
Стислий виклад позиції сторін.
Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селищі Воловець померла мати позивача ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить нерухоме майно, а саме квартира яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Даним майном ОСОБА_2 володіла одноособово. Інші спадкоємці із заявою про відкриття спадщини до нотаріальної контори не звертались, спадкова справа не відкривалася.
Позивач вважає, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 ним пропущено з поважних причин. Зокрема, позивач зазначає, що є чинним службовцем Національної поліції України та в час, наданий для подання заяви про прийняття спадщини, був залучений до заходів необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, та не мав змоги фактично звернутися до нотаріуса по місцю відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини. Окрім того, в цей період часу, також перебував на лікуванні та реабілітації після отриманого поранення під час виконання службових завдань в зоні проведення бойових дій.
На підставі наведеного, позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання законної сили рішенням суду.
Заяви, клопотання учасників справи
В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує повністю.
Представник Воловецької селищної ради в судове засідання не з`явився, подав заяву до суду про розгляд справи без їх участі.
Третя особа: завідувач Воловецької державної нотаріальної контори Дідринцел В. подала заяву про розгляд справи без її участі. По суті справи повідомила про те, що згідно даних Спадкового реєстру за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 спадкова справа не заведена, спадкодавець на випадок своєї смерті залишила заповіт на все своє майно на ім`я позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який посвідчений державним нотаріусом Дідринцел В.Т. - 13.12.2022, зареєстрований у реєстрі за №2-1077, заповіт на день відкриття спадщини є чинний.
У відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Процесуальні дії у справі
Ухвалою від 25.05.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою від 16.06.2026 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до розгляду по суті на 15.07.2026 та 04.08.2026.
Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на таке.
Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
Матеріалами справи встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 09.02.2006, про що складено відповідний актовий запис №78, позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його матір`ю записана ОСОБА_2 .
У відповідності свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 31.07.2025 актовий запис №67, мати позивача ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після її смерті відкрилась спадщина, на належне їй спадкове майно.
Згідно копії Витягу з Державного реєстру речових прав ОСОБА_2 є власником 1/6 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до заяви нотаріуса №163/01-16 від 11.06.2026 по суті справи нотаріус Дідринцел В. повідомила про те, що згідно даних Спадкового реєстру за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 спадкова справа не заведена, спадкодавець на випадок своєї смерті залишила заповіт на все своє майно на ім`я позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який посвідчений державним нотаріусом Дідринцел В.Т. 13.12.2022, зареєстрований у реєстрі за №2-1077, заповіт на день відкриття спадщини, є чинний.
Із матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 оскільки позивач є службовцем Національної поліції України, та в час наданий для подання заяви про прийняття спадщини, був залучений до заходів необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, дана обставина підтверджується рішенням про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України №9/ІІ/1/Х/4 від 09.09.2025.
Зміст спірних правовідносин.
Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачкою строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та відмовою нотаріуса з цієї причини у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину після смерті спадкодавця.
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України).
Статтею 1216 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст..ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Згідно ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо; якщо позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, і про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч.1 ст.1270 ЦК України, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини(постанова ВС від 26.06.2019 у справі №565/1145/17).
Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову
Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів,  що згідно даних Спадкового реєстру за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 спадкова справа не заведена, спадкодавець на випадок своєї смерті залишила заповіт на все своє майно на ім`я позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який посвідчений державним нотаріусом Дідринцел В.Т.13.12.2022, зареєстрований у реєстрі за №2-1077, заповіт на день відкриття спадщини, є чинний. 
Суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 немає можливості, оскільки позивач ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, який передбачений ст. 1270 ЦК України.
Надаючи оцінку аргументам позивача суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).
Під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог (частина перша, друга статті 264 ЦПК України).
Вимогами процесуального закону визначено обов`язковість установлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову. Належним чином дослідити поданий стороною доказ, перевірити його, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а у випадку незгоди з ним повністю чи частково - зазначити правові аргументи на його спростування - це процесуальний обов`язок суду.
У справі, що переглядається при зверненні із позовом як на причину пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилався на військову агресію 24 лютого 2022 року російської федерації проти України, введення воєнного стану, також на те, що позивач є службовцем Національної поліції України, та в час наданий для подання заяви про прийняття спадщини, був залучений до заходів необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, дана обставина підтверджується рішенням про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України №9/ІІ/1/Х/4 від 09.09.2025.
На підставі наведеного, приймаючи до уваги те, що позивач є спадкоємцем за заповітом та має право на спадщину, яка відкрилася за померлою ОСОБА_2 , суд приходить до переконання, що позивачем ОСОБА_1 строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 пропущено з поважних причин.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 16, 213, 215 ЦПК України, ст. ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позов ОСОБА_1 до Воловецької селищної ради, третя особа: Воловецька нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, - задоволити повністю.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини , після смерті його матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці з часу набрання законної сили рішенням суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у випадку відкладення складання повного рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повне найменування сторін:
позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 ;
відповідач: Воловецька селищна рада, місце знаходження: вул. Героїв України,7, селище Воловець, Мукачівський район, Закарпатська область;
третя особа: Воловецька державна нотаріальна контора, місце знаходження: вул. Карпатська, 68, селище Воловець, Мукачівський район, Закарпатська область.
Суддя Суха Н.І.