Справа № 357/11426/26
3/357/3576/26 
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2026 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ірина Дубановська
за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 ,
розглянувши в м. Біла Церква справу про адміністративне правопорушення за протоколом ВАД № 974476 від 12 червня 2026 року, ВАД № 974477 від 12 червня 2026 року, стосовно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНКОПП: НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше до адміністративної відповідальності не притягався, 
за ч. 1 ст. 187 КУпАП (далі – протокол), 

У С Т А Н О В И В:

05 червня 2026 року з 22 год 00 хв по 06 год 00 хв під час перевірки працівниками ППП в м. Біла Церква та Білоцерківському районі за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 був відсутній за місцем поживання, чим порушив адміністративний нагляд та встановлені обмеження ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2026 року, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 187 КУпАП.
Окрім того, 06 червня 2026 року у період часу з 09 год 00 хв по 11 год 00 хв ОСОБА_1 не з`явився на реєстраційну відмітку, чим порушив адміністративний нагляд та встановлені обмеження ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2026 року, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 187 КУпАП.
У ході розгляду, ОСОБА_1 вину за епізодом від 06 червня 2026 року визнав та пояснив, що не з`явився, оскільки працював на роботі. За епізодом від 05 червня 2026 року не визнав, оскільки повідомив, що працівники поліції телефонували йому на мобільний телефон, який був розряджений. Йому відомо, що працівники поліції завжди телефонують йому на телефон, це було узгоджено, однак він був розряджений.
За результатами розгляду, суддя керується такими положеннями закону та дійшла до таких висновків.
Згідно зі ст. 187 КУпАП, порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме:
1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду;
2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах;
3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;
4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста);
5) нереєстрація в органі Національної поліції -
тягнуть за собою накладення штрафу від трьох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Згідно із ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Суддя, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол, надані до нього докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 є подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП, що, окрім його пояснень, стверджується:
- протоколом, де зазначено, що «05 червня 2026 року з 22 год 00 хв по 06 год 00 хв під час перевірки працівниками ППП в м. Біла Церква та Білоцерківському районі за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 був відсутній за місцем поживання, чим порушив адміністративний нагляд та встановлені обмеження ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2026 року, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 187 КУпАП».
«06 червня 2026 року у період часу з 09 год 00 хв по 11 год 00 хв ОСОБА_1 не з`явився на реєстраційну відмітку, чим порушив адміністративний нагляд та встановлені обмеження ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2026 року, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 187 КУпАП»;
- письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 12 червня 2026 року; 
- рапортом поліцейського від 05 та 08 червня 2026 року;
- ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30 січня 2026 року;
- реєстраційним листком відносно ОСОБА_1 . 
За таких обставин, ОСОБА_1 порушив умови адміністративного нагляду, установленого відносно нього та підлягає відповідності до ч. 1 ст. 187 КУпАП.
Щодо доводів ОСОБА_1 про те, що він перебував дома, однак мобільний телефон був розряджений, суддя ставиться критично, вважає їх обраним способом захисту спрямованим на ухилення від адміністративної відповідальності, оскільки дана позиція спростовується рапортом та повідомленням ОСОБА_1 про те, що йому відомо, що йому постійно телефонують на мобільний телефон, оскільки узгодив вказану позицію з працівниками поліції.
Згідно із ч. 1 ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Відповідно до ч. 1 ст. 33 КУпАП, стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.
Згідно із ч. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, та за порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису).
Отже, зважаючи на характер вчинених правопорушень, кількість епізодів – 2, відсутність обставин, які пом`якшують та обтяжують адміністративне стягнення та те, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягався, суддя вважає, що досягнення мети адміністративного стягнення, визначеної у ст. 23 КУпАП, а саме виховання винного у дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню ним та іншими особами нових правопорушень, можливе шляхом призначення адміністративного стягнення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КУпАП у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно із п. 5 Перехідних положень ПК України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень.
Отож, розмір штрафу становить 10 х 17 = 170 грн.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, судовий збір справляється в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03 грудня 2025 року № 4695-IX, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня становить 3328 гривні.
Отже, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, з правопорушника на користь держави необхідно судовий збір в розмірі 3328 х 0,2 = 665,60 грн.
Згідно із п. 6 розділу ІІІ «Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України», затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814, у разі об`єднання судових справ (матеріалів кримінального провадження) в одну їй присвоюється єдиний унікальний номер тієї з об`єднаних справ (матеріалів), яка надійшла до суду першою.
Керуючись ст. 40-1, ч. 1 ст. 187 КУпАП, суддя 

П О С Т А Н О В И В:

матеріали справ про адміністративні правопорушення ЄУН 357/11426/26, 3/357/3576/26, ЄУН 357/11432/26, 3/357/3579/26, об`єднати в одну, присвоївши їй ЄУН 357/11426/26, 3/357/3576/26.
Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 187 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 грн.
Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави 665,60 грн. судового збору.
Відповідно до ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Згідно із ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. 
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Київського апеляційного суду, через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. 
Згідно із ч. 1 ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02 червня 2016 року, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути пред`явлена до виконання – протягом трьох місяців.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області	Ірина ДУБАНОВСЬКА