МЕТАЛУРГІЙНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ 

Справа № 210/4805/26 
Провадження № 3/210/1136/26 

П О С Т А Н О В А
іменем України
05 серпня 2026 року    
Суддя Металургійного районного суду міста Кривого Рогу Чайкіна О.В., розглянувши матеріал про адміністративне правопорушення, що надійшов від Державної податкової служби України Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платників податків (м. Дніпро) щодо:
ОСОБА_1 , фінансовий директор – головний бухгалтер ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , м. Кривий Ріг, вул. Криворіжсталі, 1-
за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:
В провадження Металургійного районного суду міста Кривого Рогу 21 липня 2026 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .
Відповідно до протоколу № 298/32-00-50-02/24432974 від 26 червня 2026 року за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки (акт №401/32-00-50-02/24432974 від 28.05.2026 року) ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» (код ЕДРПОУ 24432974) було вчинено адміністративне правопорушення, а саме завищено податковий кредит за березень 2026 року, що призвело до завищення суми, що підлягає бюджетному відшкодуванню у березні 2026 на суму ПДВ 31 627 809 гривень та встановлено відсутність права на бюджетне відшкодування у сумі 13 324 811 гривень. Було порушено п.44.1 ст.44. п.192.1.1, пп.192.1.2, п.192.1 ст.192. п.198.1, п. 198.2, п.198.3, п.198.6 ст. 198, пп. е), пп.і) п. 201.1, п. 201.10 ст. 201.10 ст. 201, п. 200.1, п. 200.4, п. 200.14 ст. 200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами). 
За твердженням автора протоколу порушення вчинено фінансовим директором – головний бухгалтер ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_1 .
В судове засіданні ОСОБА_1 не з`явився. До початку судового засідання адвокат Сидоров Ю.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , надав заперечення, згідно яких повідомив, що підприємство ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» звернулося 29.06.2026 року до Державної податкової служби України зі скаргою від 29.06.2026 року №85-12/57 з вимогою про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 15.06.2026 року, №434/32-00-50-02, прийнятого на підставі акту перевірки від 28.05.2026 року №401/32-00-50-02/24432974, що підтверджується інформацією про реєстрацію/відмову у реєстрації листа від 29.06.2026 року до ГУ99 щодо скарги на ППР за березень 2026 року, скріншотами з електронного кабінету платника податків та листа ДПС України №17951/6/99-00-06-01-03-06 від 07.07.2026р. про продовження строку розгляду скарги до 27.08.2026 року (включно).
Дослідивши письмові докази, вивчивши заперечення, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Згідно з положеннями статті 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Зі змісту протоколу встановлено, що він складений за відсутності ОСОБА_1 ..
При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його чиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.
Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.
При цьому положеннями статті 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Частина 1 ст. 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Диспозиція ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачає порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку. Складовою частиною суб`єктивної сторони даного виду правопорушення є вина у формі умислу чи необережності.
Як вбачається з матеріалів справи, протокол про адміністративне правопорушення № 298/32-00-50-02/24432974 від 26 червня 2026 фактично ґрунтується на акті про результати перевірки №401/32-00-50-02/24432974 від 28.05.2026 року. 
Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.
Протокол про адміністративне правопорушення є актом обвинувачення і повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП, при цьому суд не має права брати на себе функцію обвинувачення та у будь-який спосіб конкретизувати зміст обвинувачення, вказаного у протоколі, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу, що слідує з загальних засад судочинства, закріплених у статті 129 Конституції України.
Поряд із цим наявний у матеріалах справи акт перевірки не може слугувати належним та допустимим доказом винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки в силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню. Він є лише документом, що фіксує певні обставини так, як їх бачить працівник податкового органу, який проводить перевірку.
Відповідно до п. 54.5. ст. 54 Податкового кодексу України, якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно з п. 86.8. ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акту перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу.
Відповідно до п. 56.2 ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.
За змістом положень ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.
Положеннями п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.
З наведених норм права вбачається, що єдиною правомірною підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 163-1 КУпАП, є наявність на момент складання протоколу узгодженого податкового повідомлення-рішення, а не акту перевірки.
Не прийняття податкового повідомлення-рішення із визначенням контролюючим органом суми бюджетного відшкодування, позбавляє платника податків права на оскарження такого рішення контролюючого органу, а за відсутності відомостей про узгоджену суму відшкодування немає підстав для притягнення платника податків за порушення порядку податкового обліку.
Між тим, матеріалами справи підтверджено, що за наслідками складання Акту від 28.05.2026 року №401/32-00-50-02/24432974, прийняте податкове повідомлення-рішення форми «В1» від 15.06.2026 №434/32-00-50-02, яким підприємству зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ на 31 627 809 грн., та застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 15 813 904,5 грн.
Так при розгляді справи встановлено, що підприємством ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», подано скаргу 29.06.2026 року до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з вимогою про скасування повідомлення-рішення форми «В1» від 15.06.2026 №434/32-00-50-02, прийнятого на підставі акту перевірки від 28.05.2026 року №401/32-00-50-02/24432974, розгляд скарги продовжено до 27.08.2026 року (включно).
Отже, грошове зобов`язання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили, а відсутність на момент складання протоколу узгодженого податкового повідомлення-рішення виключають настання відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Європейський суд з прав людини в рішеннях по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Лавенте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово вказував на те, що, оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України № 23-рп/2010 від 22.12.2010 року адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правової презумпції, в тому числі і закріпленій в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.
Відповідно до частини 3 статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь. Конституційний Суд України у рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі №1-135/2018 (5846/17) зазначив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.
Отже, у силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Згідно частини 1 статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Отже, оскільки на даний момент триває процедура адміністративного оскарження щодо обґрунтованості та законності податкового повідомлення-рішення на підставі висновків, викладених в акті перевірки, у тому числі, за результатами розгляду заперечень щодо допущених фінансовим директором - головним бухгалтером ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_1 порушень вимог податкового законодавства в ході ведення податкового обліку, суми грошових зобов`язань, наразі вважаються неузгодженими.
Таким чином, суд приходить до висновку про передчасність висновків особи, що склала адміністративний протокол, щодо події адміністративного правопорушення, а так само і наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а тому провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу і події адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Керуючись статтями 24, 163-2, 251, 252, 283, 284, 287, 294 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И ЛА:
Провадження у справі щодо притягнення  ОСОБА_1 , фінансового директора – головного бухгалтера ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу і події адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення, в апеляційному порядку шляхом подання скарги через Металургійний районний суд міста Кривого Рогу.

Суддя: О. В. Чайкіна