ОКРЕМА ДУМКА
суддів Великої Палати Верховного Суду Кривенди О. В., Губської О. А., 
щодо постанови Великої Палати Верховного Суду (далі - Велика Палата) від 16 липня 2026 року у справі № 990/67/25 (провадження № 11-24заі26) за позовомОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС) про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення у частині, зобов`язання вчинити певні дії
за апеляційною скаргою ВККС на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 грудня 2025 року.

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
1. У лютому 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія), у якому просив:
- визнати протиправними дії ВККС в частині оприлюднення декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 16 січня 2025 року у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами);
- визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 22 січня 2025 року № 19/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , складеного 16 січня 2025 року у межах конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами);
- зобов`язати ВККС поновити участь кандидата на посаду судді ОСОБА_1 у конкурсі шляхом зарахування за тестування когнітивних здібностей 41,4 тестового бала та допуску до наступного етапу конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
2. На обґрунтування позову ОСОБА_1 посилався на те, що за результатами проведеного 16 січня 2025 року тестування його когнітивних здібностей комп`ютерною програмою було визначено кількість IQ-балів - 87 (кількість балів у вербальному блоці - 85, у абстрактному блоці - 89). Такий результат позивач пов`язує із непрофесійністю залученого до тестування інструмента та/або некоректністю роботи комп`ютерної програми чи комп`ютерної техніки, оскільки він, знаючи про кількість виконаних у кожному блоці завдань, витрачений час, кількість питань, відповіді на які викликали сумніви, переконаний, що результат у 87 IQ-балів є помилковим.
3. Також позивач зазначив, що підтвердженням факту неякісного та некоректного функціонування інструмента «PSYMETRICS» є такі обставини: відсутність відомостей про розробників інструмента «PSYMETRICS» та їх фаховий рівень, зокрема - залучення психологів; відсутність відомостей про налаштування інструмента «PSYMETRICS» для потреб тестування осіб юридичних спеціальностей; заявлена розробником інструмента «PSYMETRICS» відсутність будь-якої можливості, навіть вибіркової, перевірки Комісією правильності отриманих результатів тестування; відсутність інформації від ТОВ «Сайметрікс-Україна» та ВККС про причини та характер збою в роботі вказаного інструмента під час тестувань кандидатів на посаду судді 04 та 05 листопада 2024 року, які були визнані ВККС такими, що не відбулись, та інформації про виправлення виявлених дефектів; відсутність інформації про оновлення відповідного програмного забезпечення та пілотне тестування бібліотеки тестових завдань.
4. На думку позивача, протиправність дій ВККС полягала у залученні до етапу відбору кандидатів на посади суддів апеляційної інстанції товариства з обмеженою відповідальністю як уповноваженого представника без будь-якої перевірки його фаховості на предмет: якості програмного забезпечення; адаптування тестової бази до мети, з якою вони використовуються; релевантності і надійності інформації вказаної бази; можливості перевірки Комісією правильності отриманих результатів тестування.
5. Крім того, ОСОБА_1 вказав на те, що спірним в цій справі рішенням Комісії фактично оприлюднено результати тестування його когнітивних здібностей, оскільки розголошення тестового балу дає можливість обрахувати і кількість отриманих ним IQ-балів, що свідчить про порушення відповідачем вимог пункту 2 частини сьомої статті 85 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) щодо заборони оприлюднення відомостей про результати проведення тестувань з метою перевірки загальних здібностей судді (кандидата на посаду судді).
6. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду рішенням від 19 грудня 2025 року позов задовольнив частково.
7. Визнав протиправним і скасував рішення ВККС від 22 січня 2025 року № 19/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , складеного 16 січня 2025 року у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами).
8. Зобов`язав ВККС поновити кваліфікаційне оцінювання ОСОБА_1 для підтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному апеляційному суді, з етапу тестування когнітивних здібностей.
9. Суд виходив із того, що обставини щодо автоматизованого характеру проведення тестування когнітивних здібностей із використанням інструмента «PSYMETRICS», адаптивного механізму формування індивідуальних тестових завдань та автоматичного підрахунку результатів без безпосереднього втручання Комісії вказують на те, що ВККС фактично була позбавлена реального інструментарію для перевірки змісту конкретних запитань, правильності відповідей, а також коректності результатів тестування, що суттєво обмежує можливість контролю за достовірністю оцінювання і ставить під сумнів об`єктивність результатів такого тестування.
10. Суд першої інстанції зазначив, що наведене підтверджується також тим, що Комісія фактично не затвердила зміст тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, а погодилась із запропонованим ТОВ «Сайметрікс-Україна» алгоритмом тестування, залишивши питання формування індивідуальних тестових завдань поза межами свого безпосереднього контролю. Такі дії (бездіяльність) відповідача суперечать Закону № 1402-VIII та не відповідають принципам об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді.
11. При цьому, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду врахував той факт, що ненабрання позивачем мінімального прохідного балу тестування когнітивних здібностей є підставою для припинення його подальшої участі в конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, однак, враховуючи, що він заперечує достовірність результату зазначеного тестування, такі обставини потребують доведення.
12. Відповідачем було подано до суду відзив на позовну заяву, в якому наголошено на тому, що ВККС, ухвалюючи спірне в цій справі рішення, діяла в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, однак жодних доказів, які б підтверджували її доводи або спростовували доводи позивача до суду надано не було.
13. Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач, не надавши жодних доказів, які б підтверджували достовірність результатів тестування позивача, не виконав процесуального обов`язку доказування перед судом правомірності свого рішення та не довів належними, допустимими та достовірними доказами правомірності зазначеного рішення в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , що також свідчить про те, що спірне в цій справі рішення в зазначеній частині не ґрунтується на принципах законності, прозорості, відкритості та об`єктивності, що є підставою для його скасування у відповідній частині.
14. Водночас щодо вимоги позивача про зобов`язання ВККС поновити його участь у конкурсі шляхом зарахування за тестування когнітивних здібностей 41,4 тестового бала та допуску до наступного етапу конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, суд першої інстанції врахував, що на час ухвалення ним рішення у цій справі, в рамках Конкурсу затверджено рейтинг кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних адміністративних судах за результатами оцінювання в межах Конкурсу (рішення ВККС від 11 серпня 2025 року № 150/зп-25), внесено рекомендації щодо призначення 42 кандидатів на посади суддів апеляційних адміністративних судів (рішення ВККС від 15 серпня 2025 року), та дійшов висновку, що належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням положень частини п`ятої статті 79^3 Закону № 1402-VІІІ, є визнання протиправним та скасування рішення Комісії від 22 січня 2025 року № 19/зп-25 про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей в частині, що стосується позивача, складеного 16 січня 2025 року у межах Конкурсу, та зобов`язання ВККС поновити кваліфікаційне оцінювання ОСОБА_1 для підтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному апеляційному суді, з етапу тестування когнітивних здібностей. 
15. Суд, зауважив, що згідно з частиною п`ятою статті 79^3 Закону № 1402-VІІІ особа, яка успішно пройшла кваліфікаційне оцінювання та підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному апеляційному суді, але за результатами конкурсу не стала переможцем, може використати результати кваліфікаційного іспиту, складеного в межах такого оцінювання, під час наступного конкурсу на вакантну посаду судді апеляційного суду відповідної спеціалізації, оголошеного протягом двох років з дня складення іспиту.
16. Також суд першої інстанції зазначив, що з огляду на вимоги частини восьмої статті 74 Закону № 1402-VIII, за якими інформація про результати кваліфікаційного іспиту є загальнодоступною, розміщення на офіційному вебсайті ВККС лише підсумкового бала, отриманого позивачем під час тестування когнітивних здібностей, відображає результат оцінювання у межах конкурсної процедури та не порушує права позивача на конфіденційність. Сам по собі факт оприлюднення такого бала не впливає на обсяг прав позивача і не свідчить про протиправність рішення Комісії про затвердження результатів тестування когнітивних здібностей.
17. ВККС не погодилася з ухваленим судом рішенням та звернулася до Великої Палати з апеляційною скаргою, у якій, стверджуючи, що це рішення не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) щодо законності й обґрунтованості його ухвалення, повноти та об`єктивності аналізу фактичних обставин і зібраних у справі доказів, просить його скасувати й ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.
18. Так, Комісія вважала хибним висновок суду першої інстанції про те, що згідно з абзацом другим частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII саме на Комісію покладено обов`язок затвердження конкретного переліку питань, на які мають відповідати учасники конкурсу, зокрема, в частині визначення рівня когнітивних здібностей.Звертає увагу на те, що поняття «форма та зміст тестування», про які йдеться у цій нормі, не є тотожним поняттю «конкретний перелік питань».
19. У цьому контексті зазначала, що рішенням від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 на виконання вимог частини третьої статті 74 та пункту 6 частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII ВККС затвердила Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі - Положення № 185/зп-24). Відповідно до пункту 2.2 розділу 2 цього Положення зміст тестувань і практичних завдань визначається програмою іспиту.
20. Форма тестового завдання - закрите завдання, що складається з основи (текст запитання) та чотирьох варіантів відповідей, серед яких лише один є правильним (ключ), а три є неправильними.
21. Відповідно до пункту 2.4 розділу 2 Положення № 185/зп-24 проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
22. Рішенням ВККС від 02 жовтня 2024 року № 306/зп-24 затверджено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії програму іспиту і таксономічну характеристику анонімного тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів та оприлюднено перелік типових питань когнітивних здібностей.
23. Звертала увагу, що інших типів питань, відмінних від оприлюднених Комісією, не передбачалося. Тобто, питання, що використовувалися безпосередньо під час іспиту, за своєю структурою та форматом відповідали типовим прикладам, наведеним у рішенні Комісії від 02 жовтня 2024 року № 306/зп-24, при цьому змінювалося лише їх смислове наповнення.
24. Рішенням Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті ВККС особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (далі - рішення № 331/зп-24). Залучено розробника - Товариство з обмеженою відповідальністю «Сайметрікс-Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
25. Отже, Комісія вважала, що вона здійснила всі необхідні організаційні дії та виконала вимоги статті 74 Закону № 1402-VIII щодо затвердження форми і змісту тестування когнітивних здібностей, порядку його проведення, а також методики оцінювання результатів. Наголошує, що нею затверджено відповідне Положення, програму іспиту, таксономічні характеристики тестування, визначено форму тестових завдань, особливості проведення тестування та забезпечено оприлюднення цих документів.
26. Твердила, що Комісією не затверджувався та не оприлюднювався перелік конкретних тестових питань з когнітивних здібностей, оскільки такий обов`язок прямо не передбачений статтею 74 Закону № 1402-VIII. Закон не містить жодної норми, яка б прямо покладала на Комісію обов`язок затверджувати такий перелік питань, зокрема, для когнітивних тестів.
27. Посилалася на те, що оприлюднення конкретного переліку тестових питань суперечило б самій меті тестування когнітивних здібностей, оскільки призвело б до втрати його валідності та об`єктивності як інструменту оцінювання, зводячи таке тестування до перевірки запам`ятовування заздалегідь відомих відповідей, а не реального рівня когнітивних здібностей учасників конкурсу.
28. Також в апеляційній скарзі висловлювалася незгода з рішенням суду першої інстанції в частині нібито позбавлення Комісії реального інструментарію для перевірки змісту конкретних запитань, правильності відповідей та коректності результатів тестування, що, на думку суду, обмежує можливість контролю за достовірністю оцінювання та ставить під сумнів об`єктивність результатів тестування.
29. Так, Комісія зазначала, що вона звернулася до Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні щодо надання допомоги для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
30. ВККС за сприяння Проєкту ЄС «Право-Justice» залучено до співпраці ТОВ «Сайметрікс-Україна» (рішення № 331/зп-24) як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах.
31. Цим рішенням визначено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів, якими передбачено, що тестування здійснюється з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS».
32. Інструмент «PSYMETRICS» це програмне забезпечення у формі SaaS (фактично - комп`ютерна програма), в систему якого закладено методики оцінювання (тестування) інтелекту, що в своїй сукупності складається з запитань різних категорій (типів) та рівнів складності з варіантами відповідей, вірної відповіді на кожне запитання, кількості балів за кожну відповідь, методології підрахунку та визначення результатів.
33. ВККС зазначала, що відповідно до листа ТОВ «Сайметрікс-Україна» від 23 жовтня 2024 року тести когнітивних здібностей, використані під час кваліфікаційного оцінювання, були у 2017 році науково адаптовані для представників юридичної професії, зокрема суддів. Вибірка для стандартизації склала близько 6000 осіб, у тому числі суддів та кандидатів на посади у Верховному Суді, Вищому антикорупційному суді та Вищому суді з питань інтелектуальної власності. 
34. Комісія наголошувала, що нею було залучено спеціального розробника, яким є ТОВ «Сайметрікс-Україна», а саме тестування здійснювалося із використанням комп`ютерної техніки та автоматизованого інструменту «PSYMETRICS», що забезпечує об`єктивну перевірку знань, підрахунок балів та визначення результатів відповідно до затвердженої методики. 
35. Не погоджувалася ВККС і з висновками суду про те, що автоматизований характер проведення тестування когнітивних здібностей із використанням інструмента «PSYMETRICS» без безпосереднього втручання Комісії вказують на те, що ВККС фактично позбавлена реального інструментарію для перевірки змісту конкретних запитань, правильності відповідей, а також коректності результатів тестування. Вважає, що такі висновки фактично нівелюють саму природу автоматизованого, неупередженого та несуб`єктивного проведення тестування, адже відсутність ручного втручання є не недоліком, а гарантією об`єктивності, однаковості умов оцінювання для всіх кандидатів та виключення людського фактору при формуванні завдань і визначенні результатів.
36. Також звертала увагу на те, що під час тестування 16 січня 2025 року уповноваженими представниками не зафіксовано жодних технічних несправностей, пов`язаних з роботою інформаційної системи. До Комісії не надходило повідомлень від ТОВ «Сайметрікс-Україна» щодо збоїв / несправностей у роботі зазначеної системи. У Спірному рішенні зазначено, що позаштатних ситуацій, які б мали значення для встановлення результатів тестування когнітивних здібностей, не встановлено. Ця інформація загальнодоступна.
37. Наголошувала, що у межах цієї адміністративної справи не розглядалося питання щодо дій чи бездіяльності Комісії у частині надання відповіді за звернення позивача від 17 січня 2025 року, оскільки предметом судового розгляду було Спірне рішення.
38. Комісія, йшлося далі в апеляційній скарзі, ухвалила рішення в межах наданих їй законом повноважень, а відтак висновки суду першої інстанції щодо законності чи протиправності, зокрема рішення № 306/зп-24, є необґрунтованими та такими, що виходять за межі предмета судового контролю в цій справі.
39. Твердила ВККС у скарзі і про те, що за своєю правовою природою повноваження Комісії стосовно проведення кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді є дискреційними та виключною її компетенцією як уповноваженого органу, що на постійній основі діє у вітчизняній системі судоустрою України.
40. Вважала, що оскаржуване судове рішення не ґрунтується на засадах верховенства права, є незаконним, необґрунтованим та підлягає скасуванню, як таке, що суперечить вимогам статті 242 КАС України.
Встановлені обставини справи
41. Рішенням ВККС від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами, внесеними рішенням Комісії від 14 грудня 2023 року № 171/зп-23) оголошено конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах, з яких: в апеляційних судах із розгляду цивільних і кримінальних справ, а також справ про адміністративні правопорушення - 425; в апеляційних судах із розгляду господарських справ - 58; в апеляційних судах із розгляду адміністративних справ - 67.
42. Рішенням Комісії від 11 вересня 2024 року № 270/зп-24 призначено кваліфікаційний іспит під час кваліфікаційного оцінювання в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами), та визначено таку черговість етапів його проведення: перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий етап - тестування когнітивних здібностей; третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
43. Рішеннями Комісії від 16 жовтня 2024 року № 319/зп-24, від 21 жовтня 2024 року № 323/зп-24, від 23 жовтня 2024 року № 333/зп-24 та від 23 жовтня 2024 року № 335/зп-24 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації апеляційного загального суду та визначено графіки проведення другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу, а саме - з 04 по 11 листопада 2024 року - для кандидатів, які успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань з відповідної спеціалізації.
44. Позивач успішно склав тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду (адміністративна спеціалізація) з результатом 132 бала, тому його було допущено до другого етапу конкурсу - тестування когнітивних здібностей.
45. Через виникнення несправностей функціонування інструмента «PSYMETRICS» та їх вплив на результати тестувань кандидатів 04 та 05 листопада 2024 року Комісією було прийнято рішення про визнання тестування когнітивних здібностей, проведеного 04 та 05 листопада 2024 року в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/ зп-23 (зі змінами), таким, що не відбулося, а результатів тестування - нечинними та скасування визначених рішеннями Комісії від 16 жовтня 2024 року № 319/зп-24, від 21 жовтня 2024 року № 323/зп-24, від 23 жовтня 2024 року № 333/зп-24 та від 23 жовтня 2024 року № 335/зп-24 графіків проведення другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей).
46. Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24 було встановлено середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей у межах конкурсу - 100 ІQ-бала, що відповідає 44,4 тестового бала; внесено зміни до рішення Комісії від 11 вересня 2024 року № 270/зп-24 про призначення кваліфікаційного іспиту під час кваліфікаційного оцінювання в межах оголошеного рішенням Комісії від 14 вересня 2023 року № 94/зп-23 (зі змінами) конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, викладено пункт 2 його резолютивної частини в такій редакції: «Встановити прохідний бал кваліфікаційного іспиту - 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) та виконання практичного завдання»; внесено зміни до визначених рішенням Комісії від 23.10.2024 № 331/зп-24 особливостей порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, виклавши їх у редакції згідно з додатком 1.
47. Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 377/зп-24 були визначені нові графіки тестування когнітивних здібностей у межах конкурсу.
48. За результатами проведеного 16 січня 2025 року тестування когнітивних здібностей позивачу комп`ютерною програмою було визначено кількість IQ-балів - 87 (кількість балів у вербальному блоці - 85 балів, у абстрактному блоці - 89 балів).
49. Позивач відмовився засвідчувати своїм підписом результати тестування, про що повідомив уповноважених осіб безпосередньо після завершення процедури тестування.
50. 17 січня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до ВККС із листом, в якому вказав на некоректну роботу комп`ютерної програми під час тестування когнітивних здібностей, з огляду на те, що, на його думку, результат тестування не відповідає кількості наданих ним правильних відповідей, просив про нерозголошення відомостей про результати тестування щодо нього та про надіслання поставлених йому під час тестування питань та наданих ним відповідей.
51. Відомостей про надання позивачу відповіді на його лист матеріали справи не містять.
52. 22 січня 2025 року ВККС ухвалила рішення № 19/зп-25 про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (адміністративна спеціалізація) у межах конкурсу, згідно з яким, зокрема, ОСОБА_1 було визначено кількість тестових балів 36,0; результат зазначеного етапу кваліфікаційного іспиту - «не складено».
53. На інформаційний запит позивача від 04 лютого 2025 року, поданий в електронній формі на сайті Комісії, ВККС листом від 07 лютого 2025 року № Ч-810/25 повідомила, що з метою забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах між Expertise France, що імплементує Проєкт Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні, та товариством з обмеженою відповідальністю «Сайметрікс-Україна» 11 жовтня 2024 року укладено договір (лист Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні від 14 жовтня 2024 року № 01ел-5859/24). Умови договорів Комісії невідомі. Рішеннями Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24, № 332/зп-24 за сприяння Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» та Антикорупційної ініціативи ЄС в Україні залучено до співпраці ТОВ «Сайметрікс-Україна», яким розроблено та запропоновано Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, зокрема методику оцінювання його результатів. Згідно з цими рішеннями Комісії за пропозицією ТОВ «Сайметрікс-Україна» тестування здійснювалося з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструмента вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS».
54.  ОСОБА_1 , не погоджуючись з рішенням ВККС від 22 січня 2025 року № 19/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування його когнітивних здібностей, звернувся до суду з цим позовом.
Основні мотиви, викладені в постанові Великої Палати 
55. Постановою Великої Палати від 16 липня 2026 року апеляційну скаргу ВККС задоволено. Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 грудня 2025 року в частині задоволення позову  ОСОБА_1 скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено. В іншій частині рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 грудня 2025 року залишено без змін.
56. Своє рішення, зокрема щодо особливостей тестування когнітивних здібностей у межах конкурсу на посади суддів апеляційних судів, Велика Палата мотивувала, тим, що 30 грудня 2023 року у Законі № 1402-VIII вперше з`явились вимоги щодо тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді. 
57. Для можливості незалежного подальшого проведення конкурсів на посади суддів Комісія планувала закупити ліцензію на безстрокове використання вже створеного програмного забезпечення (комп`ютерної програми), яке використовуватиметься для тестування суддів і кандидатів на посаду судді щодо рівня їх когнітивних здібностей, з можливістю зміни коду продукту у разі подальшого удосконалення або зміни алгоритму тестування, змін у законодавстві тощо. 
58. Однак відповідно до рішення ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24 Комісія станом на дату винесення рішення не мала можливості провести тестування когнітивних здібностей у зв`язку з відсутністю як відповідного програмного забезпечення, так і бібліотеки тестових завдань. У зв`язку з необхідністю здійснення закупівель та розробки відповідних бібліотек та програмного забезпечення ВККС цим рішенням затвердила базові вимоги щодо надання таких послуг.
59. Вже 23 серпня 2024 року на електронній платформі Prozorro було оприлюднено оголошення про проведення закупівлі послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту. Строк виконання договору - 10 грудня 2024 року.
60. 31 серпня 2024 року відбулися відкриті торги для закупівлі «Послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», код національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» 98110000-7 «Послуги підприємницьких, професійних та спеціалізованих організацій» (UA?2024?08?23?008279-а). Електронна система закупівель автоматично визначила потенційним переможцем ТОВ «ХГР Україна». 13 вересня 2024 року між ВККС та ТОВ «ХГР Україна» підписано відповідний договір про надання послуг. Згідно з додатковою угодою між ВККС та ТОВ «ХГР Україна» від 18 листопада 2024 року, граничний термін підготовки першого набору з 240 тестових завдань визначено 18 грудня 2024 року. Перші апробації тестових завдань на отриманій бібліотеці завдань розпочалися за участі сторін договору на початку грудня 2024 року.
61. Тобто станом на 2024 рік існувала як необхідність отримання безпосередньо у власність ВККС бібліотеки завдань та програмного забезпечення для майбутніх конкурсів, так і необхідність продовження вже існуючих, у тому числі в зв`язку з завершенням попереднього етапів конкурсу на посади суддів апеляційних судів.
62. Саме ця сукупність обставин - відсутність власного програмного забезпечення, незавершеність закупівельних процедур та необхідність безперервності конкурсу - і визначила спосіб, у який Комісія реалізувала свої дискреційні повноваження, обравши залучення зовнішнього виконавця як єдиний практично доступний варіант.
63. Як раніше пояснювала ВККС та вкотре наголосила Велика Палата, процедура кваліфікаційного оцінювання, зокрема і його перший етап - складання кваліфікаційного іспиту, може розглядатися як процес еволюційний, тобто такий, що розвивається відповідно до визначених завдань, обумовлених метою його проведення, реагуючи на виклики, які виникають у практичній діяльності Комісії. Саме дискреційний та еволюційний характер цієї процедури пояснює, чому вимоги, встановлені рішенням № 170/зп-24 для майбутніх закупівель, не могли автоматично і в повному обсязі поширюватись на тестування, що проводилось у межах вже розпочатого конкурсу за відсутності власного програмного забезпечення Комісії.
64. Тестування когнітивних здібностей кандидатів, як складова кваліфікаційного іспиту є етапом, на якому так само проявляються дискреційні повноваження Комісії в межах процедури кваліфікаційного оцінювання. Однак цей етап зазнав особливого розвитку протягом свого створення. 
65. Насамперед Велика Палата погодилася із зауваженнями позивача про неодмінність і важливість дотримання суб`єктом владних повноважень установлених ним правил у нормативних документах, що регулюють його діяльність. Проте з огляду на пояснену Комісією мету затвердження базових вимог щодо надання таких послуг, немає підстав вважати позицію Комісії про необхідність залучення розробника для проведення тестування до завершення закупівельних процедур неправильною чи нераціональною.
66. Отже, відповідно до Рекомендацій № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи, Комісія скористалася своїми дискреційними повноваженнями та рішенням від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 (із змінами внесеними рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24), серед іншого, залучила розробника - ТОВ «Сайметрікс?Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. 
67. Тобто Комісія, у межах своїх дискреційних повноважень, обрала спосіб реалізації процедури кваліфікаційного оцінювання, який вважала найкращим за існуючих обставин - а саме за умов відсутності власного програмного забезпечення, незавершеності закупівельних процедур та необхідності забезпечення безперервності конкурсу на посади суддів апеляційних судів.
68. Відтак Комісія дотрималася існуючих правових норм, оскільки Положення № 185/зп-24 також прямо встановлює можливість ВККС залучити до виконання заходів відповідних фахівців, а для забезпечення проведення самого іспиту можуть бути залучені інші особи як уповноважені представники.
69. Велика Палата звернула увагу, що Закон № 1402-VIII не містить заборони на залучення ВККС уповноважених представників, спеціалізованих установ чи інших осіб для організаційного, технічного або методичного забезпечення проведення кваліфікаційного іспиту, а таке залучення не є підставою для скасування рішення ВККС, оскільки саме Комісія залишалась суб`єктом владних повноважень, який визначав порядок проведення тестування, затверджував відповідні рішення, контролював процедуру проведення іспиту та приймав остаточні рішення за його результатами.
70. Залучення уповноваженого представника для технічного та організаційного забезпечення тестування не є переданням владних управлінських функцій чи дискреційних повноважень ВККС. Розроблення програмного продукту, адміністрування тестування та технічний супровід процедури не підміняють компетенцію Комісії як конституційного органу суддівського врядування та не свідчать про відмову ВККС від здійснення власних повноважень. Залучення спеціалізованого суб`єкта, який володіє необхідними технічними рішеннями та апробованими методиками оцінювання когнітивних здібностей, за умов відсутності у ВККС власного програмного забезпечення та сформованої бібліотеки тестових завдань, було об`єктивно необхідним та відповідало меті забезпечення безперервності конкурсних процедур.
71. Незгода позивача із самим фактом залучення зовнішнього виконавця не може бути достатньою підставою для висновку про протиправність дій Комісії.
72. Велика Палата також вважає, що затвердження рішенням Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 іншого розробника до закінчення розробки завершеного продукту, визначеного вимогами рішення ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, загалом та концептуально не змінило правового врегулювання процедури кваліфікаційного іспиту і методики визначення його результатів. Вимоги, затверджені рішенням № 170/зп?24, були розраховані виключно на майбутній програмний продукт, який Комісія прагнула отримати за результатами закупівельних процедур. Оскільки станом на жовтень 2024 року ці процедури не були завершені, а конкурс тривав, означені вимоги об`єктивно не могли і не повинні були застосовуватись у повному обсязі до вже проведеного тестування. Це, як зазначила Велика Палата, підтверджується такими обставинами.
73. Відсутність публічного пілотного тестування, яке визначене Вимогами до розробки бібліотеки тестових завдань, затвердженими рішенням ВККС від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, не підтверджує порушення відповідачем порядку оцінювання учасників іспиту. Зазначені вимоги стосуються виключно майбутніх програмних продуктів, які Комісія прагнула отримати за результатами проведених закупівель, а отже, не можуть слугувати критерієм оцінки тестування, проведеного із залученням зовнішнього виконавця в умовах відсутності такого продукту.
74. Відсутність окремого рішення Комісії про затвердження бібліотеки питань, розробленої ТОВ «Сайметрікс-Україна» для оцінки когнітивних здібностей кандидатів, не може тлумачитись як порушення нею вимог частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII щодо затвердження форми та змісту тестувань. Закон не встановлює єдиної обов`язкової форми, в якій Комісія має затверджувати зміст тестових завдань для проведення іспиту на перевірку когнітивних здібностей, а вибір Комісією конкретного механізму такого затвердження є проявом її дискреційних повноважень.
75. Оскільки рішенням від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 ВККС затвердила відповідного розробника та інші особливості тестування, а програмний продукт, включно з існуючими завданнями уповноваженого представника, був прийнятий і впроваджений у роботу, це свідчить про відповідність дій Комісії вимогам частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII з огляду на зазначені в цій постанові особливості тестування когнітивних здібностей. Вимога про затвердження конкретного переліку питань окремим рішенням Комісії не випливає зі змісту цієї норми. 
76. Тобто доводи позивача про те, що ВККС нібито без будь-якої перевірки залучила згадане вище Товариство як уповноваженого представника для забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей, не підтверджуються наведеними обставинами та ґрунтуються виключно на припущеннях. Сам по собі факт залучення зовнішнього виконавця не свідчить про протиправність дій Комісії, оскільки така можливість прямо встановлена Положенням № 185/зп-24 та обумовлена необхідністю якнайшвидшого спеціалізованого технічного забезпечення процедури тестування.
77. Також Велика Палата щодо забезпечення ВККС прозорості і відкритості конкурсу зазначила, що обізнаність усіх учасників конкурсу з питаннями і відповідями до проведення тестування історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір, базових вимог і базових прикладів питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, забезпечує наведену вище вимогу. 
78. Водночас, на відміну від інших тестувань, обов`язок публікації переліку питань для перевірки когнітивних здібностей частиною четвертою статті 74 Закону № 1402?VIII не встановлений. Неможливість жодного з учасників конкурсу після проведення тестування когнітивних здібностей ознайомитися з основами, дистракторами і ключами щодо питань, які були згенеровані індивідуально кожному під час тестування, не можна вважати такою, що порушує принципи рівності учасників конкурсу, прозорості і відкритості проведення останнього.
79. Велика Палата наголосила, що надання позивачу точного переліку його запитань з правильними відповідями фактично знівелює можливість використання Комісією вказаного інструменту для проведення тестування в майбутньому, порушить принцип заборони публікації завдань тестування когнітивних здібностей, що закріплений в Законі № 1402-VIII, а навіть часткова така публікація поставить усіх майбутніх учасників конкурсу у привілейоване становище.
80.  ОСОБА_1 на рівні з іншими учасниками конкурсу був ознайомлений (щонайменше, об`єктивно мав таку можливість) із затвердженою таксономічною характеристикою анонімного тестування, особливостями порядку проведення тестування когнітивних здібностей, методикою оцінювання його результатів, базовими прикладами питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, про факт залучення розробника ТОВ «Сайметрікс-Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування, добровільно виявив бажання брати участь у конкурсі та з`явився для складання відповідного етапу іспиту, усвідомлюючи і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені Комісією умови.
81. Отже, Велика Палата не погодилася з висновками суду першої інстанції, що ВККС порушила вимоги частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIIІ.
82. Судом також не встановлено, що відносно ОСОБА_1 . Комісія допустила порушення принципів рівності та недискримінації чи ознак свавільності або протиправності у процесі тестування когнітивних здібностей, які б заперечили достовірність отриманого результату чи щонайменше поставили його під сумнів.
83. Велика Палата також наголосила, що конкурс на зайняття посади судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад, а отже, ненабрання позивачем установленого Комісією прохідного бала унеможливлює допущення його до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
84. Обставини укладення договору між ВККС та ТОВ «Сайметрікс-Україна» були відомі всім учасникам добору до початку тестування когнітивних здібностей, що не стало перепоною для проведення цього тестування, як і участі у ньому усіх допущених кандидатів, серед яких був позивач. 
85. Жодних зауважень щодо порушення Комісією процедур проведення конкурсу, в тому числі й щодо базових вимог для розробки бібліотеки тестових завдань, до того як він ознайомився зі своїм результатом тестування когнітивних здібностей, а саме до 16 січня 2025 року, у позивача не було. Тобто зауваження щодо правомірності дій Комісії виникли у позивача лише після отримання незадовільного результату тестування, що свідчить про незгоду позивача саме з результатом третього етапу кваліфікаційного іспиту, а не з порядком його проведення.
86. Погоджуючись пройти відповідну процедуру тестування когнітивних здібностей, позивач як конкурсант мав передбачати, що його результати можуть бути як позитивними, так і негативними. 
87. Велика Палата також зазначила, що висловлення ж сумнівів у правомірності проведеної конкурсної процедури виключно через отримання негативного результату не є підставою для скасування рішення про його затвердження, особливо в умовах, коли не було встановлено допущення ВККС істотних порушень норм законодавства, які визначають правила і умови проведення конкурсу.
Підстави і мотиви для викладення окремої думки
88. Відповідно до частини третьої статті 34 КАС України суддя, не згодний із судовим рішенням за наслідками розгляду адміністративної справи, може письмово викласти свою окрему думку. 
89. З висновком більшості суддів Великої Палати в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ми погодитися не можемо, виходячи з такого.
90. Відповідно до частин першої та другої статті 79 Закону № 1402-VIII конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, що затверджується ВККС, з дотриманням вимог законодавства про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків. Для проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді ВККС ухвалює рішення про його оголошення, розміщує (оприлюднює) відповідну інформацію на своєму офіційному веб-сайті та офіційному веб-порталі судової влади України.
91. Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 79^3 Закону № 1402-VIII Комісія проводить кваліфікаційне оцінювання кандидата на посаду судді, зокрема, апеляційного суду.
92. Частиною першою статті 85 Закону № 1402-VIII передбачено, що кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди.
Рішення про черговість етапів проведення кваліфікаційного оцінювання ухвалює Комісія.
93. Відповідно до частини другої статті 85 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит для цілей кваліфікаційного оцінювання є основним засобом встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критерію професійної компетентності та проводиться в порядку, передбаченому статтею 74 цього Закону, з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичного завдання. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності. Практичне завдання проводиться щодо спеціалізації відповідного суду з урахуванням його інстанційності.
94. Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого Вищою кваліфікаційною комісією суддів України.
95. Частиною шостою статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
96. Відповідно до частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.
97. ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті (частина четверта статті 74 Закону № 1402-VIII).
98. Порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються ВККС (частина п`ята статті 83 Закону № 1402-VIII).
99. На виконання цієї норми Комісія 12 червня 2024 року рішенням № 170/зп-24 затвердила базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 1; далі - Вимоги до програмного забезпечення) та базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2; далі - Вимоги до розробки бібліотеки).
100. Вимоги до програмного забезпечення передбачають, що програмне забезпечення і обладнання, що використовується для функціонування локальної мережі та проведення тестування, зокрема, здійснює логування всіх дій користувачів і адміністраторів мережі, а також набору конкретних тестових завдань, які отримав кожен із конкурсантів (згідно з отриманими логінами), відповідей конкурсанта, дня і часу проведення тестування, загального бала кожного конкурсанта. Мета: впровадження в Комісії інформаційної системи тестування та оцінювання знань і навичок кандидатів.
101. Послуги із впровадження інформаційної системи тестування та оцінювання знань і навичок кандидатів включають: передпроєктний аналіз та уточнення вимог, які висуває Комісія до налаштування ПЗ; впровадження інформаційної системи; комплект проєктної документації для користувачів; навчання користувачів роботі в інформаційній системі; допомогу щодо створення інформаційних матеріалів та завантаження їх до інформаційної системи; супровід процесу тестування та оцінювання знань і навичок працівників протягом певного, погодженого сторонами періоду часу.
102. Метою Вимог до розробки бібліотеки є розробка унікальної, створеної спеціально на запит ВККС бібліотеки завдань для тестування когнітивних здібностей в межах конкурсних процедур, які здійснюються Комісією, з метою перевірки відповідності кандидатів критерію професійної компетентної, що встановлено статтями 83 та 85 Закону № 1402-VIII.
103. Відповідна бібліотека (база) завдань повинна бути передана Комісії фізично (на електронному носії). Бібліотека завдань (база) не може передаватись третій особі.
104. Разом із бібліотекою (базою) завдань Комісії повинен бути переданий перелік питань тестування, які підлягають оприлюдненню відповідно до частини четвертої статті 74 Закону № 1402-VIII. Зміст переліку питань попередньо узгоджується з Комісією задля запобігання можливому витоку інформації про зміст бібліотеки (бази).
105. Тобто, з метою належного визначення рівня когнітивних здібностей учасників конкурсу ВККС зобов`язана затвердити перелік конкретних питань, які будуть поставлені учасникам, оскільки згідно з абзацом другим частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII саме на Комісію покладено обов`язок затвердження форми та змісту тестувань, що означає не лише визначення структури і формату проведення тестування (наприклад, типу завдань - тестові, відкриті, ситуаційні тощо), але й затвердження конкретного переліку питань, які будуть використані для перевірки відповідності учасників критерію професійної компетентності, зокрема, в частині визначення рівня когнітивних здібностей.
106. При цьому, затверджений перелік питань, в силу приписів частини четвертої статті 74 Закону № 1402-VIII (з урахуванням змін внесених Законом України від 20 листопада 2024 року № 4072-ІХ, що набрали чинності 11 грудня 2024 року) не підлягає оприлюдненню, однак встановлене законодавством обмеження щодо його оприлюднення не звільняє Комісію від обов`язку його затвердження, оскільки йдеться не про публічний доступ до тестових завдань, а про їх належне формування та використання для забезпечення об`єктивності кваліфікаційного іспиту.
107. Рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 (зі змінами) затверджено Положення № 185/зп-24.
108. Згідно з пунктом 1.12 розділу 1 Положення № 185/зп-24 одним з етапів складання іспиту кандидатами на посаду судді апеляційного, вищого спеціалізованого суду та Верховного Суду, а також суддями в межах процедури кваліфікаційного оцінювання є тестування когнітивних здібностей.
109. Пунктом 1.3.1 розділу 1 Положення № 185/зп-24 передбачено, що когнітивні здібності встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак (пункт 1.3.1.1); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації (пункт 1.3.1.2).
110. Відповідно до пункту 2.4 Положення № 185/зп-24 проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
111. Рішенням Комісії від 02 жовтня 2024 року № 306/зп-24 затверджено, зокрема, програму і таксономічну характеристику анонімного тестування та оприлюднено перелік типових питань тестування когнітивних здібностей для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів.
112. Вказаним рішенням ВККС було визначено лише переліки типових питань вербального та абстрактно-логічного блоків тестування, які містять чотири та три типові питання відповідно, однак Комісією не затверджено повного переліку питань, що мають використовуватися безпосередньо під час тестування когнітивних здібностей учасників конкурсу, що свідчить про порушення відповідачем вимог абзацу другого частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII в частині обов`язку ВККС затвердити зміст тестувань та не сприяє забезпеченню належного рівня об`єктивності та передбачуваності відповідної процедури.
113. Рішенням Комісії від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 (зі змінами, внесеними рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24) визначено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, а також залучено їх розробника - ТОВ «Сайметрікс-Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей. Також за пропозицією ТОВ «Сайметрікс-Україна» було вирішено тестування когнітивних здібностей здійснювати з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструмента вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS».
114. Слід зазначити, що тестування когнітивних здібностей є одним з обов`язкових етапів кваліфікаційного іспиту, під час якого ВККС наділена правом залучати сторонніх осіб або організації, які мають необхідні науково-методичні розробки, практичний досвід і технічні можливості для розробки тестових завдань для проведення таких оцінювань. Водночас ВККС як орган, уповноважений державою на здійснення кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді, зобов`язана забезпечити належну організацію цього етапу, у тому числі шляхом затвердження чіткої та вичерпної програми тестування з визначенням конкретного переліку питань.
115. Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24 було внесено зміни до рішення ВККС від 23 жовтня 2024 року № 331/зп-24 та, зокрема, встановлено середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу - 100 IQ-балів, що відповідає 41,4 тестового бала.
116. Згідно з пунктом 6.3.3 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала тестування.
117. Відповідно до пункту 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей.
118. У цій справі позивач за результатом тестування когнітивних здібностей набрав 36 тестових балів, тобто менше середнього допустимого балу тестування (41,4), визначеного Рішенням Комісії від 19 грудня 2024 року № 376/зп-24.
119. Проте позивач зазначав, що отриманий ним результат не відображає його фактичного інтелектуального та професійного рівня, що, на його переконання, свідчить про некоректну роботу інструмента тестування «PSYMETRICS». На його думку, підтвердженням цього є ненадання ВККС відповіді на його лист від 17 січня 2025 року у якому він просив надіслати йому перелік питань поставлених йому 16 січня 2025 року під час тестування когнітивних здібностей та наданих ним відповідей.
120. Відповідно до частини другої статті 70 Закону № 1402-VIII ВККС забезпечує прозорість та відкритість добору на посаду судді.
121. Також пунктом 4.15 Положення № 185/зп-24 встановлено, що учасник має право на ознайомлення з інформацією про власні відповіді на запитання тесту (бланком відповідей), зошитом для виконання практичного завдання та всіма оцінками за результатами складання ним іспиту (без інформації про оцінювачів).
122. Наведені норми Закону № 1402-VIII та Положення № 185/зп-24 визначають, що ВККС зобов`язана забезпечити учасникові можливість ознайомлення з поставленими йому під час тестування когнітивних здібностей питаннями, а також з наданими ним відповідями, оскільки такий обов`язок прямо випливає із принципів прозорості і відкритості добору на посаду судді, закріплених у частині другій статті 70 Закону № 1402-VIII, та деталізованих у пункті 4.15 Положення № 185/зп-24.
123. Отже, право учасника на ознайомлення з інформацією про власні відповіді на запитання тесту є непорушною та невід`ємною складовою забезпечення права на об`єктивне оцінювання та ефективне оскарження результатів іспиту.
124. Як установив суд першої інстанції, ОСОБА_1 безпосередньо після завершення тестування відмовився засвідчувати своїм підписом результати тестування, про що повідомив уповноважених осіб, а наступного дня звернувся до Комісії, зокрема з проханням ознайомити його з поставленими під час тестування питаннями та наданими ним відповідями з метою встановлення достовірності отриманого результату. Відомостей про надану позивачу відповідь ВККС матеріали справи не містять.
125. Установлено судом і те, що кожен тест інструмента «PSYMETRICS» - абстрактно-логічний та вербальний, складається із завдань різного типу, рівня складності та оснащений адаптивним механізмом подачі запитань (Computer Adaptive Testing - CAT), у якому кожне наступне запитання подається учаснику іспиту із банку запитань автоматично з урахуванням індексу складності попереднього запитання та правильності або неправильності відповіді на нього. При наданні правильної відповіді на запитання наступне запитання пропонується із підвищеним рівнем складності, що забезпечує більш точне вимірювання здібностей кожного учасника іспиту. Закладений в ньому адаптивний механізм (алгоритм) подачі запитань забезпечує індивідуальний і неповторний варіант з 30 питань по кожному тесту, але, при цьому, нівелюється можливість ознайомлення з питаннями, що були сформовані респонденту під час тестування та з результатами відповідей на них.
126. З огляду на викладене, вважаємо правильним висновок суду першої інстанції про те, що обставини щодо автоматизованого характеру проведення тестування когнітивних здібностей із використанням інструмента «PSYMETRICS», адаптивного механізму формування індивідуальних тестових завдань та автоматичного підрахунку результатів без безпосереднього втручання Комісії вказують на те, що ВККС фактично була позбавлена реального інструментарію для перевірки змісту конкретних запитань, правильності відповідей, а також коректності результатів тестування, що суттєво обмежує можливість контролю за достовірністю оцінювання і ставить під сумнів об`єктивність результатів такого тестування.
127. Наведене підтверджується також тим, що Комісія фактично не затвердила зміст тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, а погодилась із запропонованим ТОВ «Сайметрікс-Україна» алгоритмом тестування, залишивши питання формування індивідуальних тестових завдань поза межами свого безпосереднього контролю. Такі дії (бездіяльність) відповідача суперечать Закону № 1402-VIII та не відповідають принципам об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді.
128. Слід врахувати той факт, що ненабрання позивачем мінімального прохідного балу тестування когнітивних здібностей є підставою для припинення його подальшої участі в конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, однак, враховуючи, що він заперечує достовірність результату зазначеного тестування, такі обставини потребують доведення.
129. Водночас ВККС на підтвердження того, що, ухвалюючи спірне в цій справі рішення, вона діяла в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, не надала суду жодних доказів, які б підтверджували її доводи або спростовували доводи позивача.
130. Отже, вважаємо, що Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду дійшов правильного висновку про те, що ВККС, не надавши жодних доказів, які б підтверджували достовірність результатів тестування позивача, не виконала процесуального обов`язку доказування перед судом правомірності свого рішення та не довела належними, допустимими та достовірними доказами правомірності зазначеного рішення в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , що також свідчить про те, що спірне в цій справі рішення в зазначеній частині не ґрунтується на принципах законності, прозорості, відкритості та об`єктивності, що є підставою для його скасування у відповідній частині.
131. Додатково слід зазначити, що Велика Палата у постанові від 04 березня 2026 року у справі № 990/464/25 (провадження № 11-4заі26), вирішуючи спір щодо тестування когнітивних здібностей в межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, досліджувала питання наявності порушень Комісії (відсутність затвердження і перевірки тестів, програмного забезпечення), залучення до розробки тестових завдань інших фахівців.
132. Так, у цій справі встановлено, що 12 червня 2024 року Комісія ухвалила рішення № 170/зп-24.
133. 23 серпня 2024 року Комісія в електронній системі публічних закупівель в Україні «Прозорро» оголосила закупівлю бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей.
134. За результатом відкритих торгів з проведеної публічної закупівлі UA-2024-08-23-008279-а переможцем визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «ХГР Україна», з яким 13 вересня 2024 року укладено договір № 70 про надання послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту. Додатком до договору від 13 вересня 2024 року № 70 є базові вимоги до надання послуг із розробки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей на час кваліфікаційного іспиту, зміст яких відповідає тим, що їх затвердила ВККС рішенням від 12 червня 2024 року № 170/зп-24.
135. За результатами відкритих торгів з публічної закупівлі UA-2024-10-01-001853-a-b1 переможцем на впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту визначено ПрАТ «Фінпорт Текнолоджіс Інк.», з яким укладено договір від 17 жовтня 2024 року № 81.
136. Відповідно до умов наведеного договору ПрАТ «Фінпорт текнолоджіс інк.» виконано послугу з впровадження у Комісії програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», зокрема надано ліцензію, яка надає Комісії право використовувати програмне забезпечення для виконання покладених на неї повноважень, у тому числі під час проведення тестування когнітивних здібностей у межах добору.
137. Згідно з підпунктом «б» пункту 2.2.2 ліцензії Комісії заборонено аналізувати код, здійснювати декомпіляцію та зворотний інжиніринг коду (внесення змін до коду програмного забезпечення), бази даних та інших компонентів програмного забезпечення.
138. З метою забезпечення конфіденційності бази тестових завдань тестування когнітивних здібностей у програмному забезпеченні немає функціональної можливості експорту (вивантаження) основ, дистракторів та ключів тестових запитань (завдань), у тому числі і згенерованих для окремих учасників кваліфікаційного іспиту.
139. Проте програмне забезпечення дозволяє, зокрема, сформувати в автоматичному режимі індивідуальний звіт учасника про результати тестування когнітивних здібностей, що містить відомості про блоки запитань, унікальні номери запитання у межах програмного забезпечення і дані про правильність або неправильність відповідей учасників на запитання (без змісту основ, дистракторів та ключів).
140. Отже, Комісія у межах підготовки завдань з перевірки когнітивних здібностей затвердила базові вимоги, відповідно до яких виконавець робіт - ТОВ «ХГР Україна» розробив бібліотеку тестових завдань. При цьому, як встановили суди першої й апеляційної інстанцій, Комісія проводила перевірку якості програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», а також рівня надійності розробленої бібліотеки тестування. Іншої тестової бази (для тестування когнітивних здібностей), аніж та, яку ВККС замовила у ТОВ «ХГР Україна», відтак використала / застосувала під час кваліфікаційного іспиту у межах добору, як встановлено у цій справі, наразі не існує.
141. Зазначені обставини, на нашу думку, свідчать про те, що ВККС на виконання вимог статті 74 Закону № 1402-VIII та свого рішення № 170/зп-24 розробила із залученням іншого фахівця бібліотеку тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту в межах конкурсу на посаду судді місцевого суду.
142. Водночас під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, зокрема позивача, бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей створено не було, натомість рішенням № 331/зп-24 було залучено розробника - ТОВ «Сайметрікс-Україна» як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів. Наголошуємо, що ТОВ «Сайметрікс-Україна» залучено не до виконання заходів щодо розробки ВККС (або Національною школою суддів України) завдань іспиту, а саме до проведення тестування когнітивних здібностей, що не відповідає вимогам статті 74 Закону № 1402-VIIIта пункту 2.4 Положення № 185/зп-24.
143. Пригадаймо, що відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається саме на відповідача. 
144. У цій справі, на наш погляд, встановлено, що Комісія фактично самоусунулася від проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів та не виконала покладеного на неї законом обов`язку щодо доказування правомірності своїх дій та оскарженого ОСОБА_1 рішення. 
145. Підсумовуючи наведене, вважаємо, що Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду дійшов правильного висновку про часткове задоволення позову, а тому Велика Палата мала б залишити апеляційну скаргу ВККС без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 

Судді О. В. Кривенда 
О. А. Губська