ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" липня 2026 р. Справа№ 910/15506/25
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Мальченко А.О.
суддів: Михальської Ю.Б. 
Коробенка Г.П. 

розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод»
на рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2026
у справі № 910/15506/25 (суддя Я.В. Маринченко)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод»
до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»
про стягнення 265 108,00 грн, -

ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про стягнення 265108,00 грн збитків у вигляді упущеної вигоди.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 08.04.2026 у справі №910/15506/25 у задоволенні позовних вимог відмовлено.
Рішення суду першої інстанції обґрунтовано нормами статей 22, 623 ЦК України, а також встановленими судом обставинами недоведення позивачем обставин, з якими закон пов`язує можливість відшкодування збитків, у тому числі у вигляді упущеної вигоди.
Не погоджуючись із вищезазначеним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та постановити нове, яким задовольнити позовні вимоги.
Вважає, що оскаржуване рішення ухвалено при неповному з`ясуванні судом першої інстанції обставин, які мають значення для справи, що призвело до невідповідності висновків суду дійсним обставинам справи, а також місцевим господарським судом порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Зокрема, судом не надано належної оцінки діям АТ «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ», які, за доводами позивача, були спрямовані на затягування процесу оголошення ТОВ «КМЗ» переможцем публічної закупівлі, затягування процесу підписання договору та відповідно унеможливлення його підписання і виконання. Також, такі дії суперечили вимогам статей 29, 33 Закону України «Про публічні закупівлі». Судом також залишено поза увагою, що позивач неодноразово звертався до відповідача з вимогою про підписання договору, однак звернення позивача залишилося без відповіді.
Оскільки між сторонами спору так і не було укладено договору, позивач зазнав збитків у формі упущеної вигоди. При цьому, матеріали справи містять достатньо доказів для задоволення позовних вимог. Одночасно, судом першої інстанції не було надано належної оцінки поданому позивачем розрахунку розміру упущеної вигоди.
Судом першої інстанції неправильно застосовано статті 20, 44, 142, 147, 216, 217, 224, 225 Господарського кодексу України, статті 3, 11, 16, 22, 509, 611, 616, 623, 624 Цивільного кодексу України.
Відповідно до Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2026 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Мальченко А.О., суддів Сковородіної О.М., Коробенка Г.П.
Скаржником в апеляційній скарзі викладено клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, яке обґрунтоване тим, що дана справа має важливе значення для позивача, правовідносини сторін регулюються Законом України «Про публічні закупівлі» та вимоги до АТ «НАЕК «Енергоатом» (та його участь у справі загалом) становлять значний суспільний інтерес.
У зв`язку із перебуванням судді Коробенка Г.П. у відпустці з 27.04.2026 по 30.04.2026, питання щодо подальшого руху вищевказаної апеляційної скарги підлягало вирішенню після повернення судді Коробенка Г.П. з відпустки.
Враховуючи, що суддя Сковородіна О.М., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, перебувала у відрядженні з 02.05.2026 по 10.05.2026, вирішити питання щодо подальшого руху даної апеляційної скарги у визначеному складі суду та у визначені законодавством строки не видавалось за можливе. 
На підставі службової записки головуючої судді та розпорядження Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/1371/26 від 04.05.2026 у зв`язку перебуванням судді Сковородіної О.М. у відрядженні, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 910/15506/25.
Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.05.2026 апеляційну скаргу у справі № 910/15506/25 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючої судді Мальченко А.О., суддів Коробенка Г.П., Михальської Ю.Б.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.05.2026 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» на рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2026 у справі № 910/15506/25 залишено без руху та надано скаржникові строк для усунення недоліків, допущених останнім при поданні апеляційної скарги.
15.05.2026 через підсистему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.05.2026 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» на рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2026 у справі № 910/15506/25 та ухвалено здійснювати розгляд апеляційної скарги у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи. Акціонерному товариству «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу до 04.06.2026. При цьому, ухвалою суду також відмовлено у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» про розгляд апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2026 у справі №910/15506/25 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
04.06.2026 через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив, у якому відповідач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду, - без змін, оскільки рішення є обґрунтованим та таким, що ухвалене з дотриманням норм процесуального права та правильним застосуванням норм матеріального права, а викладені в апеляційній скарзі обставини та висновки, які начебто свідчать про наявність підстав для її скасування за наслідками апеляційного перегляду, є помилковими та такими які спростовуються встановленими судом обставинами відсутності складу цивільного правопорушення.
24.06.2026 через підсистему «Електронний суд» надійшли додаткові пояснення, у яких позивач наполягає на понесенні ним збитків у вигляді упущеної вигоди внаслідок протиправних дій відповідача.
Відповідно до вимог ч.ч. 1, 4 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Надавши оцінку доводам апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод», відзиву на апеляційну скаргу, дослідивши докази наявні у справі, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, судова колегія апеляційного господарського суду вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 10.07.2025 АТ «НАЕК «Енергоатом» як Замовник через систему «Prozzoro» опублікував оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями за ідентифікатором № UA-2025-07-10-002241-a, якими передбачено закупівлю наступного товару: 42414400- 5 Автокрани.
Очікувана вартість предмета закупівлі: 9 917 000,00 грн без ПДВ.
Кінцевий строк подання тендерних пропозицій: 13 серпня 2025 року 10:00 год.
Дата та час розкриття тендерних пропозицій: 13 серпня 2025 року 10:00 год.
Дата та час проведення електронного аукціону: 14 серпня 2025 року 12:31 год.
Протоколом розкриття тендерних пропозицій/пропозицій UA-2025-07-10-002241-a від 14.08.2025 Замовником визначено тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» найбільш економічно вигідною.
Згідно Протоколу визначення переможця закупівлі та намір укласти договір про закупівлю від 09.09.2025 №06/128 Товариство з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» визначено переможцем закупівлі із ціною тендерної пропозиції/пропозиції учасника: 8 316 000,00 грн. Прийнято та затверджено рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем та опублікувати повідомлення про намір укласти договір про закупівлю на веб-порталі Уповноваженого органу.
В подальшому, рішенням, оформленим Протоколом №06/137 від 24.09.2025 уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення процедури закупівель в АТ «НАЕК «Енергоатом», керуючись абзацом 4 пункту 49 особливостей, на підставі листа філії «ВП Централізовані закупівлі» від 24.09.2025 №29-7605/41-вих продовжено строк для укладення договору з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі - ТОВ «КМЗ», до 60 днів.
Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами відбувалось листування, зокрема, щодо усунення невідповідностей; можливості коригування строків постачання продукції та щодо укладення договору.
В той же час, доказів підписання (укладення) між позивачем та відповідачем Договору матеріали справи не містять,
Згідно Протоколу відхилення тендерної пропозиції/пропозиції від 18.11.2025 затверджено рішення про відхилення тендерної пропозиції/пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод».
Підстава вказаного відхилення тендерної пропозиції/ пропозиції учасника: відмова позивача від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю.
Детальний опис підстав відхилення тендерної пропозиції/ пропозиції учасника: відхилено тендерну пропозицію переможця процедури закупівлі - ТОВ «КМЗ» на підставі абзацу 2 підпункту 3 пункту 44 «Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, а саме: «відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю». 
Також вирішено розглянути наступну тендерну пропозицію учасника, який за результатами оцінки надав найбільш економічно вигідну тендерну пропозицію - ТОВ з ІІ «ЮРОМАШ».
Згідно Протоколу від 02.12.2025 була відхилена тендерна пропозиція іншого учасника - Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ЮРОМАШ» у зв`язку з невідповідністю умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/ або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Особливостей.
Детальний опис підстав відхилення тендерної пропозиції/пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ЮРОМАШ»: відповідно до абз. 2 пп. 2. п. 44 Особливостей тендерна пропозиція учасника ТОВ З ІІ «ЮРОМАШ» не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності у інформації та/ або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 Особливостей, а саме: у наданому у складі тендерної пропозиції учасника документі «Детальний технічний опис» від 12.08.2025 №597-2/07/2025 на автокран EUROMASH TC-QY25KD технічні характеристики за пунктами №№ 4.1, 5.1, 5.2, 7.2, 8.3, 9.1, 9.2, 9.4, 9.5 не відповідають технічним вимогам Замовника, зазначеним у Технічній специфікації до предмета закупівлі (Додатку 4 до тендерної документації), а саме: вимогам технічної специфікації до предмета закупівлі 00.УБ.ТДПЗ(т).17-24 (зміна 2). Вимоги Додатку 4 ТСдоПЗ: 1. п. 4.1 - Гальма робочі (дискові) - пропозиція учасника - барабанні; 2. п. 5.1 - передня вісь (не менше R 22,5) - пропозиція учасника - R 20 3. п. 5.2 - задня вісь (не менше R 22,5) - пропозиція учасника - R 20; 4. п. 7.2 - Генератор (не менше 130А) - пропозиція учасника -70 А; 5. п. 8.3 - висота по кабіні (не менше 2 820 мм) - пропозиція учасника - 2 400 мм.; 6. п. 9.1 - Навантаження на передню вісь (не більше 3 800 кг) - пропозиція учасника - 4 700 кг.; 7. п. 9.2 - навантаження на задню вісь (не більше 2 250 кг) - пропозиція учасника - друга вісь 2 900 кг третя вісь 2 900 кг.; 8. п. 9.4 - Допустиме навантаження на передню вісь (не більше 7 100 кг) - пропозиція учасника - 7 300 кг.; 9. п. 9.5 - Допустиме навантаження на задню вісь (не більше 11 500 кг.) - пропозиція учасника - друга вісь 12 600 кг. третя вісь 12 600 кг.
Згідно абзаців 1, 3 пункту 51 Особливостей відкриті торги автоматично відміняються електронною системою закупівель у разі, зокрема, відхилення всіх тендерних пропозицій (у тому числі, якщо була подана одна тендерна пропозиція, яка відхилена замовником) згідно з цими особливостями.
Електронною системою закупівель автоматично протягом одного робочого дня з дати настання підстав для відміни відкритих торгів, визначених цим пунктом, оприлюднюється інформація про відміну відкритих торгів.
Згідно відомостей щодо закупівлі UA-2025-07-10-002241-a наявна інформація про автоматичну відміну вказаних відкритих торгів - 08.12.2025 о 00:00 год.
Предметом спору у справі, що переглядається є вимога про стягнення з відповідача на користь позивача збитків у формі упущеної вигоди (неодержаного прибутку) у розмірі 265108 грн.
Відповідно до ст. 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Стягнення збитків є мірою цивільно-правової відповідальності, для застосування якої необхідна наявність повного складу правопорушення: протиправна поведінка заподіювача збитків; наявність збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає можливість покладення відповідальності на сторону.
У справах про стягнення упущеної вигоди позивач має довести не лише її розрахунок, а й наявність реальної можливості отримання такого прибутку.
Згідно з ч. 4 ст. 623 ЦК України, при визначенні упущеної вигоди враховуються заходи, вжиті кредитором щодо її одержання.
Позивач повинен довести, що ці доходи не є абстрактними, а він мав реальну можливість їх отримання та здійснив для цього конкретні приготування.
Як правильно зауважено судом першої інстанції, матеріали справи містять лише розрахунок різниці між ціною пропозиції та собівартістю товару. Разом з тим, позивачем не надано жодних первинних документів (договорів на закупівлю комплектуючих, рахунків, доказів наявності виробничих потужностей тощо), які б підтверджували реальність формування зазначеної собівартості та фактичну готовність до виконання договору.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що заявлений до стягнення прибуток є теоретичним припущенням, а не підтвердженим розміром збитків.
Встановленим також спростовуються доводи позивача про те, що суд першої інстанції не надав належної оцінки поданому позивачем розрахунку розміру збитків.
Також, під час розгляду спору, судом встановлено, що матеріали справи не містять доказів оскарження позивачем дій та рішень (протоколів) відповідача, як Замовника закупівлі, в тому числі, щодо відхилення тендерної пропозиції/пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод».
Оскільки усі рішення (протоколи) відповідача є чинними та не визнані незаконними, суд першої інстанції правильно зауважив, що у такому випадку, дії відповідача вважаються правомірними, що в свою чергу виключає такий обов`язковий елемент складу правопорушення як протиправна поведінка.
Отже, під час розгляду спору судом першої інстанції встановлено відсутність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що виключає задоволення позовних вимог. Отже, судом першої інстанції правильно застосовано норму ст. 22 ЦК України.
Доводи апеляційної скарги обґрунтованих висновків суду першої інстанції не спростовують.
У апеляційній скарзі позивач звертає увагу на постанову Верховного Суду від 30.09.2021 у справі №922/3928/20, у якій зазначено, що з моменту визначення переможця закупівлі та встановлення відповідності пропозиції учасника (переможця процедури закупівлі) вимогам тендерної документації й вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» відміна процедури закупівлі, у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі» є неможливою (п. 162). З прийняттям замовником у встановленому порядку рішення про намір укласти договір про закупівлю та оприлюдненням ним відповідного повідомлення, у нього виникає право і одночасно обов`язок укласти належним чином договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів (подібний висновок, викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2021 у справі №925/1525/19) (п. 163). Тому безпідставними є аргументи відповідача щодо наявності в замовника закупівлі права на відміну процедури закупівлі на будь-якій її стадії (п.164).
Суд звернув увагу, що застосована законодавцем у ч. 6 ст. 33 Закону України «Про публічні закупівлі» конструкція «замовник укладає», а не «замовник має право укласти» свідчить, що зазначена норма покладає на замовника саме обов`язок укласти договір з переможцем процедури закупівлі, проект та істотні умови якого вже узгоджені сторонами (п. 165).
Єдиними підставами не підписання договору є дії або бездіяльність саме учасника торгів, а не замовника: відмова переможця торгів від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації, неукладення договору про закупівлю з вини учасника у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону (п. 166).
Матеріалами справи, що переглядається підтверджується, що відповідачем було надіслано позивачу підписаний з його боку проєкт договору, який повністю відповідає умовам тендерної документації, у тому числі, щодо строку поставки товару, що є предметом договору.
Позивач цей проєкт не підписав і не відправив відповідачу. Колегія суддів враховує обставини, за яких позивачем отримано підписаний відповідачем проєкт договору, а саме, у останній робочий день тижня та під час дії стабілізаційних відключень електроенергії у м. Київ. Разом з цим, позивач не був позбавлений можливості підписати цей проєкт у перший робочий день наступного тижня та направити підписаний договір відповідачу. Однак, цих дій позивач не вчинив.
Матеріалами справи, зокрема листами позивача до відповідача підтверджується, що позивач констатував неможливість виконання договірних зобов`язань у строки, визначені у тендерній документації та просив фактично внести зміни щодо строку виконання зобов`язань.
Отже, сукупність встановлених обставин вказує на те, що позивач не підписав договір не тому, що не мав на це можливості, а тому, що у ньому було зафіксовано ті строки, які містились у тендерній документації, а не ті, що були запропоновані позивачем у листах.
У зв`язку з викладеним, колегія суддів відхиляє доводи позивача про те, що непідписання договору мало місце з вини відповідача.
Безпідставними є доводи апелянта щодо необхідності застосування до спірних правовідносин сторін норм Господарського кодексу України, оскільки, як вказує позивач, відповідач мав би підписати договір у строк з 10 вересня 2025 року (легітимно очікувана Позивачем крайня дата на укладення договору) до 29 вересня 2025 року (крайній строк на укладення договору з учасником в порядку ч. 6 ст. 33 Закону України «Про публічні закупівлі»). Натомість ГК України втратив чинність з 28.08.2025, що виключає можливість застосування його норм до спірних правовідносин сторін.
Колегія суддів також звертає увагу апелянта на те, що, незважаючи на розмір апеляційної скарги (більше 35 друкованих сторінок), її наповнення зводиться лише до копіювання тексту норм матеріального права, а також висновків Верховного Суду, а зміст у цілому зводиться до незгоди з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Згідно зі ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи усі фактичні обставини справи, встановлені місцевим господарським судом та судом апеляційної інстанції, а також доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод», колегія суддів дійшла висновку, що рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2026, відповідає чинному законодавству та матеріалам справи, підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.
Колегія суддів також враховує доводи відзиву на апеляційну скаргу у тій мірі у якій вони узгоджуються з висновками суду, зробленими за наслідками апеляційного провадження.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доказів і доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.
За змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України», очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно зі ст. 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на заявника - Товариство з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод».
Керуючись ст. ст. 129, 269, 275 - 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, суд - 

ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський машинобудівельний завод» на рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2026 у справі №910/15506/25 залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 08.04.2026 у справі №910/15506/25 залишити без змін.
3. Матеріали справи №910/15506/25 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, визначених п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України.  

Головуючий суддя А.О. Мальченко 

Судді Ю.Б. Михальська

Г.П. Коробенко