ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2026 року 
м. Київ
справа №520/8302/25
адміністративне провадження № К/990/26674/26 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Шевцової Н. В., 
суддів Стеценка С. Г., Тацій Л. В.,
розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Харківської міської ради на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2026 (судді П`янова Я. В., Бегунц А. О., Русанова В. Б.) у справі № 520/8302/25 за позовом Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації до Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та рішень судів першої та апеляційної інстанцій
1. Новобаварська окружна прокуратура міста Харкова (далі - позивач, прокуратура) в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації та Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської міської ради (далі також відповідач), у якому просила:
- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у неукладенні охоронного договору з органом охорони культурної спадщини на умовах і в порядку, визначеними Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768, на пам`ятку містобудування та архітектури місцевого значення «Жилий будинок», розташовану за адресою: вулиця Конторська, 18, місто Харків, прийняту на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334, з охоронним №302, та занесену до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883, охоронний №7137-Ха;
- зобов`язати відповідача укласти з Департаментом культури і туризму Харківської обласної військової адміністрації на умовах і в порядку, визначеними Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768, охоронний договір на пам`ятку містобудування та архітектури місцевого значення «Жилий будинок», розташовану за адресою: вулиця Конторська, 18, місто Харків, прийняту на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334, охоронним №302 та занесену до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883, охоронний №7137-Ха;
- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у неприведенні до належного стану в порядку, передбаченому законодавством, пам`ятки містобудування та архітектури місцевого значення «Жилий будинок», розташованої за адресою: вулиця Конторська, 18, місто Харків, прийнятої на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334, охоронним №302 та занесену до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883, охоронний №7137-Ха, що належить їй на праві комунальної власності, у відповідність з вимогами органу охорони культурної спадщини, наведеними у приписі від 22.02.2024 за №05-25/457;
- зобов`язати відповідача привести до належного стану пам`ятку містобудування та архітектури місцевого значення «Жилий будинок», розташовану за адресою: вулиця Конторська, 18, місто Харків, прийняту на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334, охоронним №302 та занесену до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883, охоронний №7137-Ха, у відповідність з вимогами органу охорони культурної спадщини, наведеними у приписі від 22.02.2024 № 05-25/457 шляхом:
забезпечення розроблення науково-проєктної документації на проведення відповідних робіт (протиаварійних, консерваційних, реставраційних, реабілітаційних або ремонтних) з метою приведення пам`ятки до належного стану та ліквідації негативних наслідків самовільно проведених робіт щодо спотворення пам`ятки;
проведення відповідні роботи на пам`ятці на підставі погодженої Департаментом науково-проєктної документації та дозволу Департаменту, отриманого у визначеному чинним законодавством порядку.
2. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 задоволено позов Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації до Харківської міської ради.
Визнано протиправною бездіяльність Харківської міської ради, яка полягає у неукладенні охоронного договору з органом охорони культурної спадщини на умовах і в порядку, визначеними Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768, на пам`ятку містобудування та архітектури місцевого значення «Жилий будинок», розташовану за адресою: вулиця Конторська, 18, місто Харків, прийняту на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334, з охоронним №302, та занесену до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883, охоронний №7137-Ха.
Зобов`язано Харківську міську раду укласти з Департаментом культури і туризму Харківської обласної військової адміністрації на умовах і в порядку, визначеними Постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768, охоронний договір на пам`ятку містобудування та архітектури місцевого значення «Жилий будинок», розташовану за адресою: вулиця Конторська, 18, місто Харків, прийняту на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334, охоронним №302 та занесену до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883, охоронний №7137-Ха.
Визнано протиправною бездіяльність Харківської міської ради, яка полягає у неприведенні до належного стану в порядку, передбаченому законодавством, пам`ятки містобудування та архітектури місцевого значення «Жилий будинок», розташованої за адресою: вулиця Конторська, 18, місто Харків, прийнятої на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334, охоронним №302 та занесену до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883, охоронний №7137-Ха, що належить їй на праві комунальної власності, у відповідність з вимогами органу охорони культурної спадщини, наведеними у приписі від 22.02.2024 за №05-25/457.
Зобов`язано Харківську міську ради привести до належного стану пам`ятку містобудування та архітектури місцевого значення «Жилий будинок», розташовану за адресою: вулиця Конторська, 18, місто Харків, прийняту на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 №334, охоронним №302 та занесену до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883, охоронний №7137-Ха, у відповідність з вимогами органу охорони культурної спадщини, наведеними у приписі від 22.02.2024 №05-25/457 шляхом забезпечення розроблення науково-проєктної документації на проведення відповідних робіт (протиаварійних, консерваційних, реставраційних, реабілітаційних або ремонтних) з метою приведення пам`ятки до належного стану та ліквідації негативних наслідків самовільно проведених робіт щодо спотворення пам`ятки та проведення відповідних робіт на пам`ятці на підставі погодженої Департаментом науково-проєктної документації та дозволу Департаменту, отриманого у визначеному чинним законодавством порядку.
3. Не погодившись із цим рішенням суду першої інстанції, Харківська міська рада подала апеляційну скаргу.
4. Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 20.04.2026 визнано неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 520/8302/25, наведені Харківською міською радою. Клопотання Харківської міської ради про поновлення строку на апеляційне оскарження залишено без задоволення. Апеляційну скаргу Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 520/8302/25 за позовом Новобаварської окружної прокуратури міста Харкова в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації до Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху. Надано Харківській міській раді строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху шляхом подання доказів про сплату судового збору та подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку та обґрунтованих підстав для його поновлення з відповідними доказами.
5. На виконання вимог ухвали суду від 20.04.2026 представник Харківської міської ради подав через підсистему Електронний суд клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та платіжну інструкцією про сплату судового збору № 401 від 22.04.2026.
6. На обґрунтування клопотання відповідач зазначав, що оскаржуване рішення надійшло до електронного кабінету Харківської міської ради 27.01.2026 о 21:34 год. та відповідно до частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) вважається врученим 28.01.2026. Водночас відповідач зауважив, що у підсистемі ЄСІТС Електронний суд у розділі «Мої справи» обліковується понад 9500 судових справ, кількість яких постійно зростає. Крім того, у період після ухвалення оскаржуваного рішення місто Харків зазнавало систематичних ракетних, бомбових обстрілів та атак ударними дронами, зокрема по об`єктах критичної інфраструктури, що спричиняло аварійні відключення електроенергії та перебої в роботі. Відповідач зазначав, що значна тривалість повітряних тривог у Харківській області унеможливлювала належну організацію роботи працівників Харківської міської ради, які були змушені переривати роботу та перебувати в укриттях з метою забезпечення безпеки та збереження життя і здоров`я. За твердженням відповідача, у сукупності наведені обставини призвели до несвоєчасного виявлення судового рішення у розділі «Повідомлення» підсистеми Електронний суд та, як наслідок, унеможливили своєчасне подання апеляційної скарги. Окрім цього, відповідач посилається на дію правового режиму воєнного стану в Україні та необхідність забезпечення права на справедливий суд і доступу до апеляційного оскарження судових рішень.
7. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2025 визнано неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 520/8302/25, наведені Харківською міською радою. Клопотання Харківської міської ради про поновлення строку на апеляційне оскарження залишено без задоволення. Відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 520/8302/25.
8. Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, Другий апеляційний адміністративний суд з посиланням на висновки Верховного Суду, викладені в ухвалах від 29.06.2022 у справі №240/16920/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20, від 27.07.2020 у справі № 580/1443/19, від 27.10.2020 у справі № 460/1245/19, від 02.03.2023 у справі № 400/12891/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 13.09.2022 у справі №520/11805/2020, від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 17.08.2022 у справі №240/30759/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20, від 27.10.2022 у справі № 400/233/21, від 27.07.2020 у справі № 580/1443/19, надаючи оцінку доводам Харківської міської ради про поновлення строку звернення до суду зазначив, що підставам для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказаним відповідачем у повторному клопотанні, вже була надана правова оцінка судом апеляційної інстанції та ці підстави були визнані неповажними для поновлення строку на апеляційне оскарження. Жодних інших обґрунтувань, які б підтверджували поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, відповідач не навів. Відтак зазначені відповідачем обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є необґрунтованими та безпідставними, а тому не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.
Короткий зміст вимог касаційної скарги 
9. До Верховного Суду 09.06.2026 надійшла касаційна скарга Харківської міської ради, у якій відповідач просить скасувати ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2026, а справу № 520/8302/25 направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду на стадії вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження відповідно до частини третьої статті 295 КАС України.
10. На обґрунтування вимог касаційної скарги відповідач зазначає, що суд апеляційної інстанції неправильно витлумачив положення статей 8, 19 Конституції України, статей 1, 5, 10, частини першої статті 11, частини третьої статті 24, частин першої та дев`ятої статті 54 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», внаслідок чого дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження. 
11. Відповідач стверджує, що суд апеляційної інстанції взагалі не надав оцінку обставинам щодо наближеності Харківської міської ради та її виконавчих органів (у тому числі Юридичного департаменту) до зони активних бойових дій та перебування міста Харкова під постійним обстрілами, проведення значної частини робочого часу у спеціально облаштованих укриттях, завантаженості працівників Юридичного департаменту в умовах воєнного стану та в умовах значного кадрового дефіциту (інформація щодо фактично працюючих працівників надавалися до апеляційного суду разом із заявою про усунення недоліків та клопотанням про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження).
12. Відповідач наголошує, що в надскладних умовах воєнного стану має бути забезпечено право на справедливий суд та дотримано принципу верховенства права, що забезпечується, зокрема доступом до апеляційного оскарження судових рішень. 
13. Харківська міська рада не допустила необ`єктивного зволікання з поданням апеляційної скарги, пропуск строку на її подання викликаний передусім відсутністю можливості Харківської міської ради своєчасного ознайомлення із прийнятим рішенням у справі № 520/8302/25 у сукупності із обставинами, що виникли внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України, а не виключно у зв`язку із запровадженням воєнного стану. Перегляд судового рішення суду першої інстанції не порушить принципу res judicia (остаточне рішення).
14. У відзиві на касаційну скаргу відповідача Новобаварська окружна прокуратура міста Харкова вважає доводи Харківської міської ради безпідставними, необґрунтованими та такими, що не спростовують висновків, викладених у судовому рішенні суду апеляційної інстанції. Просить оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції залишити без змін.
Процесуальні дії у справі та клопотання учасників справи 
15. Верховний Суд ухвалою від 22.06.2026 відкрив касаційне провадження Харківської міської ради на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2026 у справі №520/8302/25. 
16. 10.07.2026 до Верховного Суду надійшла справа № 520/8302/25.
17. Верховний Суд призначив розгляд справи № 520/8302/25 у порядку письмового провадження за наявними матеріалами.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Релевантні джерела права й акти їх застосування. Оцінка висновків суду, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи
18. Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, а також, надаючи оцінку правильності застосування судами норм матеріального і процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з такого.
19. За встановленими обставинами справи, представник Харківської міської ради 10.04.2026 через підсистему Електронний суд подав до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. 
20. На обґрунтування зазначеного клопотання відповідач зазначив, що оскаржуване рішення суду першої інстанції надійшло до Електронного кабінету Харківської міської ради 27.01.2026 о 21:34 та відповідно до частини шостої статті 251 КАС України вважається врученим 28.01.2026. Вказав, що після отримання судового рішення здійснювались внутрішні процедури його реєстрації, опрацювання, підготовки відповідних доручень та передачі виконавцю, що потребує певного часу. Крім того, для належного формування правової позиції необхідним є аналіз повного тексту судового рішення. Водночас діяльність Харківської міської ради здійснюється в умовах дії воєнного стану, запровадженого Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, який триває й на теперішній час. Відповідно до наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 № 376 Харківську міську територіальну громаду віднесено до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії. Також зазначає, що юридичний департамент Харківської міської ради функціонує в умовах суттєвого кадрового дефіциту та підвищеного навантаження, забезпечуючи представництво інтересів у судах, а також супровід рішень, спрямованих на життєзабезпечення територіальної громади, зокрема в умовах ліквідації наслідків обстрілів та відновлення критичної інфраструктури. Крім того, щоденне оголошення сигналів повітряної тривоги на території Харківської області, їх значна тривалість та інтенсивність об`єктивно перешкоджають належній організації роботи, оскільки працівники змушені переривати роботу та перебувати в укриттях з метою збереження життя та здоров`я. Зазначені обставини, пов`язані з дією воєнного стану та організаційними труднощами в діяльності органу місцевого самоврядування, свідчать про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження. Ураховуючи наведене, Харківська міська рада просила визнати причини пропуску строку на подання апеляційної скарги поважними та поновити такий строк.
21. Надаючи оцінку зазначеним в клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження доводам, суд апеляційної інстанції щодо доводів відповідача про введення в країні воєнного стану, зауважив, що запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами. Відповідач до клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не надав доказів, яким чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск строку на апеляційне оскарження судового рішення у цій справі.
22. Другий апеляційний адміністративний наголосив, що органи місцевого самоврядування продовжують здійснювати свої повноваження в умовах воєнного стану, адже відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про воєнний стан» (в редакції, чинній на 24.02.2022), згідно з якими в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.
23. Посилання відповідача на обстріли, повітряні тривоги, відсутність електрозабезпечення суд апеляційної інстанції визнав є необґрунтованими / недоведеними та загальними, оскільки відповідач не надав жодних доказів (як-то актів знеструмлення), з урахуванням того, що строк апеляційного оскарження пропущено не на декілька днів.
24. З покликанням на правову позицію, викладену в ухвалах Верховного Суду від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 22.09.2022 у справі №640/9839/20, апеляційний суд акцентував увагу на тому, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.
25. Посилання відповідача на неможливість подання апеляційної скарги у визначений законом строк у зв`язку з великим навантаженням суд апеляційної інстанції визнав безпідставними, оскільки труднощі в організації належного виконання обов`язків працівників суб`єкта владних повноважень (зокрема, завантаженість) не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження. Подібна правова позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 27.07.2020 у справі № 580/1443/19, від 27.10.2020 у справі №460/1245/19, від 02.03.2023 у справі № 400/12891/21.
26. Крім того, апеляційний суд звернув увагу, що Верховний Суд в ухвалах від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 13.09.2022 у справі № 520/11805/2020 виклав позицію про те, що організація роботи Харківської міської ради є суб`єктивним чинником та, за відсутності об`єктивних підстав, що підтверджені належними та допустимими доказами, не є поважною підставою для поновлення пропущеного строку, оскільки тривалість процедури оформлення документів безпосередньо залежить від ефективної роботи працівників і не свідчить про наявність особливих і непереборних обставин, які є поважними причинами для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Крім того, у ситуації з пропуском строків державними органами, поважними причинами пропуску строку апріорі не можуть виступати недоліки внутрішньої організації роботи суб`єкта владних повноважень, які перебувають у прямій залежності від волі скаржника. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу належного врядування та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.
27. В ухвалах від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 17.08.2022 у справі №240/30759/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20, від 27.10.2022 у справі № 400/233/21 Верховний Суд неодноразово зазначав, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.
28. При цьому, суд апеляційної інстанції також врахував тривалість пропущеного строку. Так, проміжок часу, який сплинув після ухвалення рішення судом першої інстанції та дати отримання його копії відповідачем (28.01.2026) до звернення з апеляційною скаргою (10.04.2026), є досить тривалим, та значно перевищує процесуальний строк, встановлений КАС України, що вказує на відсутність процесуальної зацікавленості скаржника в апеляційному перегляді судового рішення у цій справі.
29. У контексті наведеного з посиланням на правову позицію, викладену в ухвалах Верховного Суду від 18.04.2022 у справі №380/3597/21, від 29.09.2022 у справах № 640/1896/21, № 340/2274/22, суд апеляційної інстанції констатував, що поновлення судом строку на апеляційне оскарження з урахуванням зазначеного вище, не відповідатиме принципу правової визначеності як одного з основних елементів принципу верховенства права.
30. У підсумку, суд апеляційної інстанції ухвалами від 20.04.2026 визнав наведені Харківською міською радою неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 520/8302/25. Клопотання Харківської міської ради про поновлення строку на апеляційне оскарження залишив без задоволення. Апеляційну скаргу Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 520/8302/25 залишив без руху. 
31. На виконання вимог ухвали суду від 20.04.2026 представник Харківської міської ради подав через підсистему Електронний суд, зокрема клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та платіжну інструкцією про сплату судового збору № 401 від 22.04.2026.
32. На обґрунтування клопотання відповідач зазначав, що оскаржуване рішення надійшло до електронного кабінету Харківської міської ради 27.01.2026 о 21:34 год. та відповідно до частини шостої статті 251 КАС України вважається врученим 28.01.2026. Водночас відповідач зауважив, що у підсистемі ЄСІТС Електронний суд у розділі «Мої справи» обліковується понад 9500 судових справ, кількість яких постійно зростає. Крім того, у період після ухвалення оскаржуваного рішення місто Харків зазнавало систематичних ракетних, бомбових обстрілів та атак ударними дронами, зокрема по об`єктах критичної інфраструктури, що спричиняло аварійні відключення електроенергії та перебої в роботі. Відповідач зазначав, що значна тривалість повітряних тривог у Харківській області унеможливлювала належну організацію роботи працівників Харківської міської ради, які були змушені переривати роботу та перебувати в укриттях з метою забезпечення безпеки та збереження життя і здоров`я. За твердженням відповідача, у сукупності наведені обставини призвели до несвоєчасного виявлення судового рішення у розділі «Повідомлення» підсистеми Електронний суд та, як наслідок, унеможливили своєчасне подання апеляційної скарги. Окрім цього, відповідач посилається на дію правового режиму воєнного стану в Україні та необхідність забезпечення права на справедливий суд і доступу до апеляційного оскарження судових рішень.
33. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2025 визнано неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 520/8302/25, наведені Харківською міською радою. Клопотання Харківської міської ради про поновлення строку на апеляційне оскарження залишено без задоволення. Відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 520/8302/25.
34. Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
35. Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
36. Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
37. Згідно із частиною першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
38. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
39. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
40. У частині третій статті 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
41. Пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
42. Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
43. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
44. Верховний Суд наголошує, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
45. Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, Другий апеляційний адміністративний суд з посиланням на висновки Верховного Суду, викладені в ухвалах від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 29.08.2022 у справі №640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20, від 27.07.2020 у справі №580/1443/19, від 27.10.2020 у справі № 460/1245/19, від 02.03.2023 у справі № 400/12891/21, від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 13.09.2022 у справі № 520/11805/2020, від 29.06.2022 у справі № 240/16920/21, від 17.08.2022 у справі №240/30759/21, від 29.08.2022 у справі №640/21878/20, від 22.09.2022 у справі № 640/9839/20, від 27.10.2022 у справі № 400/233/21, від 27.07.2020 у справі № 580/1443/19, надаючи оцінку доводам Харківської міської ради про поновлення строку звернення до суду зазначив, що підставам для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказаним відповідачем у повторному клопотанні, вже була надана правова оцінка судом апеляційної інстанції та ці підстави були визнані неповажними для поновлення строку на апеляційне оскарження. Жодних інших обґрунтувань, які б підтверджували поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, відповідач не навів. Відтак зазначені відповідачем обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є необґрунтованими та безпідставними, а тому не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.
46. Отож скаржник, насамперед, пропуск строку пов`язував із введенням воєнного стану в Україні, численними обстрілами міста Харкова, частими повітряними тривогами, що ускладнювало роботу, та вплинуло на несвоєчасність звернення з апеляційною скаргою до суду.
47. Верховний Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, що введення воєнного стану в Україні, як поважної підстави пропуску строку на апеляційне оскарження, вказаної у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, вирішується в кожному конкретному випадку, з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам факт введення воєнного стану в Україні не може бути визнаний поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги, без зазначення конкретних обставин та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на можливість дотримання процесуального строку відповідачем.
48. Аналогічний висновок щодо неповажності підстав пропуску строку, пов`язаних із введенням воєнного стану в Україні, висловлений Верховним Судом у постанові від 28.09.2023 у справі №280/6530/21.
49. Відповідач на підтвердження існування обставин, пов`язаних з введенням воєнного стану, не надав доказів того, що такі обставини як повітряні тривоги, існували безперервно та об`єктивно перешкодили вчасному поданню ним апеляційної скарги, а тому вказані обставини не можуть визнаватись поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.
50. Окрім того, як уже неодноразово зазначав Верховний Суд, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.
51. Отже, неналежна організація процесу оскарження, завантаженість працівників Департаменту та їх недостатня кількість, не є об`єктивними та непереборними обставинами, які можуть слугувати поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження. При цьому матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, як саме зазначені вище обставини об`єктивно перешкодили вчасному поданню апеляційної скарги. 
52. Варто наголосити, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.
53. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 26.10.2022 у справі №640/3770/21, від 10.12.2024 у справі №560/2929/24.
54. Покликання на постанову Касаційного господарського суду від 18.09.2024 у справі №927/396/23, є нерелевантним, адже у тій справі не вирішувалося питання поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження. Дослідження питань щодо обов`язку припиняти роботу під час тривог у вказаному судовому рішенні (стосувалося правомірності прийняття рішення суду першої інстанції у господарській справі) не можна ураховувати, оскільки в тій справі сторони надавали конкретні докази перебування в укритті в момент закінчення встановленого строку, чого відповідач у цій справі не надав.
55. Водночас Верховний Суд приймає до уваги те, що згідно з практикою Європейського Суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг.
56. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №35548/06). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення ЄСПЛ у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).
57. Своєю чергою заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення ЄСПЛ у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989, заява №11681/85).
58. Верховний Суд зазначає, що принцип ефективного судового захисту, гарантований статтею 55 Конституції України та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, охоплює не лише реальну можливість звернення до суду, але й передбачає обов`язок сторін діяти добросовісно і не використовувати процесуальні механізми для затягування чи уникнення виконання судового рішення.
59. Верховний Суд погоджується з висновком суду апеляційної інстанції проте, що відповідач пропустив строк на апеляційне оскарження рішення, не надавши належних та допустимих доказів на підтвердження об`єктивної та непереборної неможливості подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк, та наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження, визначених пункту 4 частини першої статті 299 КАС України.
60. Інші доводи та міркування, викладені в касаційній скарзі, не спростовують правильності висновків суду апеляційної інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
61. Ураховуючи наведене, Верховний Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального чи порушення норм процесуального права при ухваленні оскаржуваних судових 
62. За правилами частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
63. Згідно із частиною першою статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
64. За наведеного правового регулювання та обставин справи Верховний Суд констатує, що суд апеляційної інстанції не допустив порушення норм процесуального права, при ухваленні оскаржуваного судового рішення, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Щодо розподілу судових витрат
65. Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
66. Оскільки Верховний Суд не змінює судові рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 341, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення.
Ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2026 у справі № 520/8302/25 - без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення і оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач Н. В. Шевцова 
Судді Л. В. Тацій
С. Г. Стеценко