КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 вересня 2026 року м. Київ справа №320/14202/26
Суддя Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Києві адміністративну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» Тернопільської обласної ради до Антимонопольного комітету України про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:
Комунальне некомерційне підприємство «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» Тернопільської обласної ради (далі - позивач) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Антимонопольного комітету України (далі - відповідач), в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №3235-р/пк-пз від 19.03.2026.
В обґрунтування вимог позову позивач зазначає, що предметом закупівлі були послуги за кодом ДК 021:2015 — 79710000-4 «Охоронні послуги», а саме послуги з фізичної охорони об`єктів лікарні та контрольно-пропускного пункту. У тендерній документації замовник установив вимоги як до розрахунку вартості однієї години охоронних послуг, так і до матеріально-технічного забезпечення учасника, зокрема до наявності щонайменше двох власних автомобілів реагування та груп швидкого реагування, які повинні забезпечувати цілодобове прибуття до об`єкта протягом п`яти хвилин. Стосовно розрахунку вартості однієї години послуг позивач посилається на додаток 2 до тендерної документації, яким передбачалося врахування мінімальної погодинної заробітної плати, доплат за роботу у нічний час, святкові та неробочі дні, витрат на відпустки, а також усіх податків, зборів і обов`язкових платежів. У первісно поданому розрахунку учасник зазначив одним рядком основну заробітну плату з урахуванням усіх податків і зборів у сумі 70,67 грн, інші складові витрат та загальну ціну 92,00 грн з ПДВ. На переконання позивача, таке агреговане відображення не давало можливості перевірити, чи дійсно враховано кожну обов`язкову виплату, а саме доплати, відпускні, єдиний соціальний внесок, податок на доходи фізичних осіб і військовий збір. У зв`язку із цим 13 лютого 2026 року замовник розмістив повідомлення з вимогою усунути невідповідність упродовж двадцяти чотирьох годин. Учасник завантажив уточнений розрахунок, однак, як стверджує позивач, знову не навів окремих сум кожного виду доплат, податків та обов`язкових платежів. Тому замовник дійшов висновку, що виявлена невідповідність не усунута, а тендерна пропозиція підлягає відхиленню відповідно до підпункту 1 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178. Другу підставу відхилення позивач пов`язує з документами про автомобілі реагування. Учасник надав довідку від 29 січня 2026 року № 03, свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів із державними номерними знаками НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , які належать учаснику, а також відповідні дозволи на встановлення та використання проблискових маячків оранжевого кольору. Водночас у свідоцтвах адресою власника зазначено місто Київ, вул. Драгоманова, 2/78. На думку позивача, подані документи не підтвердили фактичного розміщення двох автомобілів у межах міста Тернополя та реальної можливості прибуття на об`єкт охорони протягом п`яти хвилин. Після одержання вимоги про усунення невідповідностей учасник додатково завантажив наказ про створення у місті Тернополі двох груп швидкого реагування. Позивач уважає цей документ недостатнім, оскільки в ньому не визначено конкретних автомобілів, місця їх постійного знаходження чи адреси базування. Отже, за твердженням позивача, учасник не підтвердив виконання прямо встановленої вимоги щодо наявності транспортних засобів у населеному пункті надання послуг, а Комісія безпідставно звела таку вимогу лише до підтвердження права власності на автомобілі. Позивач також заперечує висновок Комісії про відсутність підстав для направлення учаснику повідомлення про усунення невідповідностей. Він наголошує, що механізм, передбачений пунктом 43 Особливостей, був застосований для надання учаснику можливості виправити документи, а не для зміни предмета закупівлі або технічних характеристик послуг. За позицією позивача, невиконання правомірно сформульованої вимоги у визначений строк утворювало самостійну законну підставу для відхилення пропозиції. Підсумовуючи, позивач стверджує, що Комісія неповно дослідила тендерну документацію, надала її положенням надто вузьке тлумачення, не врахувала мету встановлених вимог та фактично дозволила учаснику не підтверджувати істотні складові його пропозиції. Позивач вважає, що наявні усі підстави для задоволення вимог позову.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №320/14202/26 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.04.2026 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею Парненко В.С. одноособово.
Антимонопольний комітет України у відзиві проти позову заперечує та просить відмовити у його задоволенні. Відповідач вказує, що Комісія діяла в межах повноважень, визначених статтею 18 Закону України «Про публічні закупівлі», дослідила скаргу, тендерну документацію, тендерну пропозицію скаржника, повідомлення замовника про усунення невідповідностей та документи, доступні в електронній системі закупівель. За результатами такого розгляду Комісія встановила відсутність у замовника правових підстав для відхилення пропозиції скаржника. Щодо погодинного розрахунку відповідач наголошує, що тендерна документація вимагала включити до ціни визначені витрати, але не встановлювала затвердженої форми розрахунку та не зобов`язувала учасників окремим рядком зазначати кожну доплату, кожний податок чи збір. Первісний розрахунок учасника містив рядок «Основна заробітна плата із врахуванням всіх податків та зборів» у сумі 70,67 грн, окремі рядки інших витрат, загальну суму без ПДВ 76,67 грн, ПДВ 15,33 грн і підсумкову вартість 92,00 грн. Тому вимога про обов`язкову додаткову деталізацію, якої документація прямо не передбачала, була сформована замовником уже після завершення строку подання тендерних пропозицій. Комітет зазначає, що повідомлення за пунктом 43 Особливостей може стосуватися саме невідповідності між поданими документами та наперед визначеними вимогами тендерної документації. Воно не є засобом доповнення документації новими правилами оформлення чи способом витребування від учасника інформації, обов`язковість подання якої не була достатньо чітко встановлена. Оскільки первісно поданий розрахунок відповідав формально сформульованій вимозі про включення витрат, невиконання додаткової вимоги замовника не могло бути використане як підстава для відхилення. Стосовно автомобілів реагування відповідач посилається на те, що документація визначила конкретний перелік підтвердних документів: довідку про наявність щонайменше двох власних автомобілів і груп реагування, свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів та дозволи, передбачені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 22 серпня 2019 року № 771. Учасник подав усі названі документи щодо двох власних автомобілів. Документація не вимагала договору оренди місця стоянки, відомостей GPS, договору про місцеву базу, акта огляду або іншого конкретного документа для підтвердження фактичного розташування автомобілів у Тернополі. Зазначена у свідоцтвах про реєстрацію адреса власника у місті Києві, за доводами відповідача, засвідчує реєстраційні дані власника, а не місце щоденного використання або базування рухомого транспортного засобу. Саме по собі це не доводить відсутності автомобілів у місті Тернополі та не спростовує подану учасником довідку. Додатково учасник завантажив наказ про організацію двох груп швидкого реагування у Тернополі, однак вирішальним для Комісії було те, що первісна пропозиція вже містила документи, які прямо перелічив замовник. Комітет підкреслює, що замовник не може після розкриття пропозицій тлумачити загальне формулювання документації як приховану вимогу про подання певного додаткового доказу. Умови закупівлі мають бути однаково зрозумілими всім потенційним учасникам до завершення строку подання пропозицій. Якщо спосіб підтвердження певної обставини визначено самим замовником, оцінка пропозиції повинна здійснюватися за цим способом, а сумніви, породжені нечіткістю документації, не можуть покладатися виключно на учасника. Тому оскаржуване рішення є законним, обґрунтованим і пропорційним.
Разом із відзивом відповідач подав заяву про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та просив здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження, з приводу чого суд зазначає наступне.
Частина друга статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення. За частиною другою статті 257 цього Кодексу за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, крім справ, прямо перелічених у частині четвертій цієї статті.
Вирішуючи питання про форму провадження, суд відповідно до частини третьої статті 257 Кодексу враховує значення справи для сторін, обраний спосіб захисту, категорію і складність справи, обсяг та характер доказів, зокрема необхідність експертизи чи виклику свідків, кількість учасників, наявність значного суспільного інтересу та думку сторін. Жоден із цих критеріїв окремо не встановлює безумовного обов`язку перейти до загального провадження; вони підлягають сукупній оцінці з урахуванням процесуальних потреб конкретної справи.
За частиною четвертою статті 260 Кодексу, якщо відповідач подає в установлений строк заяву із запереченнями проти спрощеного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень постановляє ухвалу про залишення заяви без задоволення або про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Частини п`ята і шоста статті 262 Кодексу передбачають письмовий розгляд справи за наявними матеріалами за відсутності клопотання про інше та дозволяють відмовити у проведенні судового засідання, якщо характер правовідносин і предмет доказування не вимагають усного розгляду для повного встановлення обставин.
Предметом цієї справи є перевірка правомірності одного рішення Комісії, прийнятого на підставі письмових документів електронної системи закупівель. Фактичні обставини підтверджуються тендерною документацією, тендерною пропозицією, повідомленням про усунення невідповідностей, рішенням замовника, скаргою та оскаржуваним рішенням. Сторони не заявили про необхідність допиту свідків, проведення експертизи, огляду речових доказів чи вчинення інших процесуальних дій, які неможливо здійснити у письмовому провадженні.
Посилання відповідача на суспільне значення послуг з охорони лікарні, спеціальний статус Комітету та колегіальний характер рішення саме по собі не свідчить про значний суспільний інтерес у процесуальному розумінні та не доводить складності доказування. Предмет закупівлі має важливе значення для замовника, однак у цьому спорі суд не вирішує питання організації охорони закладу по суті, а перевіряє дотримання правил оцінки конкретної тендерної пропозиції. Твердження про можливий вплив рішення на судову практику є загальним та не пояснює, які саме спірні факти можуть бути встановлені лише в судовому засіданні.
Справа не належить до категорій, які частина 4 статті 257 Кодексу забороняє розглядати у спрощеному провадженні. Кількість учасників, обсяг матеріалів і характер правового питання не перешкоджають повному та всебічному письмовому розгляду; всі учасники мають можливість подати заяви по суті, пояснення, заперечення та докази. Отже, відповідач не навів конкретної процесуальної потреби, яка б переважала засади своєчасності та процесуальної економії, у зв`язку із чим його заява про перехід до загального позовного провадження задоволенню не підлягає.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
28 січня 2026 року позивач оприлюднив оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями за предметом ДК 021:2015 — 79710000-4 «Охоронні послуги» (фізична охорона об`єктів лікарні та контрольно-пропускного пункту), ідентифікатор закупівлі UA-2026-01-28-007268-a.
Додатком 2 до тендерної документації передбачалося подання розрахунку вартості однієї години охоронних послуг із дотриманням мінімальної погодинної заробітної плати та врахуванням установлених законодавством доплат, відпусток, податків, зборів та інших обов`язкових платежів.
У складі пропозиції ПП «ІННОВАЦІЙНІ БЕЗПЕКОВІ КОМПЛЕКСИ» подано розрахунок від 29 січня 2026 року № 10. У ньому зазначено: основна заробітна плата з урахуванням усіх податків і зборів — 70,67 грн; амортизаційні витрати — 1,00 грн; витрати на оперативне обслуговування та групи реагування — 1,00 грн; формений одяг та екіпірування — 1,00 грн; транспортні витрати — 2,00 грн; плановий прибуток — 1,00 грн; усього без ПДВ — 76,67 грн; ПДВ — 15,33 грн; усього з ПДВ — 92,00 грн.
Додаток 1 до тендерної документації передбачав подання довідки про наявність не менше двох власних автомобілів реагування та груп швидкого реагування, а також свідоцтв про реєстрацію цих автомобілів і дозволів на встановлення та використання проблискових маячків оранжевого кольору. Вимога пов`язувалася із забезпеченням цілодобового реагування за місцем надання послуг у строк до п`яти хвилин.
Учасник подав довідку від 29 січня 2026 року № 03, свідоцтва про реєстрацію двох власних автомобілів з номерними знаками НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , а також дозволи на проблискові маячки. У свідоцтвах зазначено адресу власника в місті Києві.
06 лютого 2026 року відбулося розкриття тендерних пропозицій. Під час їх розгляду замовник дійшов висновку про недостатню деталізацію погодинного розрахунку та відсутність документального підтвердження фактичного розташування автомобілів у місті Тернополі.
13 лютого 2026 року замовник розмістив повідомлення про усунення невідповідностей упродовж двадцяти чотирьох годин. Учасник завантажив уточнений розрахунок та наказ про організацію двох груп швидкого реагування у місті Тернополі.
Замовник визнав невідповідності неусунутими та 05 березня 2026 року відхилив тендерну пропозицію учасника на підставі підпункту 1 пункту 44 Особливостей.
10 березня 2026 року ПП «ІННОВАЦІЙНІ БЕЗПЕКОВІ КОМПЛЕКСИ» подало скаргу № UA-2026-01-28-007268-a.c1. Рішенням від 12 березня 2026 року № 2874-р/пк-пз скаргу прийнято до розгляду.
19 березня 2026 року Комісія Антимонопольного комітету України прийняла рішення № 3235-р/пк-пз, яким зобов`язала замовника скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції скаржника.
Не погоджуючись із цим рішенням та вважаючи, що воно порушує його права й законні інтереси як замовника закупівлі, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин із метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначаються Законом України від 25 грудня 2015 року № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі — Закон № 922-VIII).
Відповідно до пункту 31 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII тендерна документація — це документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Згідно із частиною першою статті 5 Закону № 922-VIII закупівлі здійснюються за принципами добросовісної конкуренції серед учасників; максимальної економії, ефективності та пропорційності; відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель; недискримінації учасників і рівного ставлення до них; об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Частиною другою статті 5 Закону № 922-VIII передбачено, що учасники всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель на рівних умовах. Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.
Наведені положення вимагають, щоб умови тендерної документації були сформульовані чітко, однозначно та однаково зрозуміло для всіх потенційних учасників. Відповідність тендерної пропозиції повинна перевірятися саме за тими вимогами та способом їх документального підтвердження, які були встановлені й оприлюднені замовником до закінчення строку подання тендерних пропозицій.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу.
За приписами частини другої статті 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначаються, зокрема, інструкція з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, установлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам; інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі; кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; строки поставки товарів, виконання робіт і надання послуг; інша інформація, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до частини третьої статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Водночас згідно із частиною четвертою статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною та міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або якщо публічна інформація є доступною в електронній системі закупівель.
З аналізу наведених положень випливає, що замовник має право самостійно визначати зміст тендерної документації, установлювати вимоги до учасників, їх матеріально-технічної спроможності та документів, які повинні входити до складу тендерної пропозиції. Разом із тим реалізація такого права повинна відбуватися до завершення строку подання тендерних пропозицій, із дотриманням принципів правової визначеності, прозорості, недискримінації та рівного ставлення до учасників.
Замовник не вправі після розкриття тендерних пропозицій розширювати зміст раніше встановленої вимоги, запроваджувати додаткову форму документа, новий ступінь його деталізації або інший спосіб підтвердження відповідності, якщо такі умови безпосередньо не випливали з оприлюдненої тендерної документації.
Відповідно до пункту 37 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів із дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів із дня його припинення або скасування (далі — Особливості).
Відповідно до пункту 3 Особливостей замовники, які зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону № 922-VIII, проводять закупівлі відповідно до цього Закону з урахуванням положень Особливостей.
Згідно із пунктом 31 Особливостей тендерні пропозиції подаються відповідно до порядку, передбаченого статтею 26 Закону № 922-VIII, крім положень частин першої, четвертої, шостої та сьомої цієї статті.
Частиною першою статті 26 Закону № 922-VIII передбачено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
Отже, учасник процедури закупівлі зобов`язаний подати саме ті документи та інформацію, які прямо передбачені тендерною документацією. Водночас від нього не може вимагатися подання документів, форми, відомостей або ступеня деталізації, обов`язковість яких не була належним чином визначена замовником.
Пунктом 43 Особливостей передбачено, що у разі виявлення замовником під час розгляду тендерної пропозиції невідповідностей в інформації та/або документах, поданих учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, замовник розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, поданих учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагалося тендерною документацією, розуміється також відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачалося тендерною документацією, крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації чи документів про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником.
Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Таким чином, передбачений пунктом 43 Особливостей механізм призначений для усунення конкретної невідповідності між вимогою тендерної документації та інформацією або документами, фактично поданими учасником. Застосування цього механізму передбачає, що відповідна вимога існувала на момент подання тендерної пропозиції, була сформульована достатньо чітко та дозволяла учаснику заздалегідь визначити обсяг інформації і документів, які він повинен надати.
Повідомлення про усунення невідповідностей не може використовуватися як спосіб внесення змін до тендерної документації після завершення строку подання тендерних пропозицій, установлення нового способу документального підтвердження або витребування від учасника відомостей, подання яких раніше прямо не вимагалося.
Відповідно до підпункту 1 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли учасник процедури закупівлі не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, поданих ним у складі тендерної пропозиції, протягом 24 годин із моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Застосування зазначеної підстави для відхилення можливе за одночасної наявності таких умов: тендерна документація містила конкретну вимогу до інформації або документа; учасник не виконав цю вимогу або виконав її неналежним чином; замовник належним чином визначив виявлену невідповідність у повідомленні; усунення невідповідності було можливим відповідно до пункту 43 Особливостей; учасник не усунув її у встановлений строк.
Саме по собі невиконання учасником будь-якої вимоги, зазначеної замовником у повідомленні, не утворює безумовної підстави для відхилення тендерної пропозиції. Спочатку підлягає встановленню, чи відповідало таке повідомлення змісту тендерної документації та чи було воно спрямоване на виправлення реально існуючої невідповідності, а не на отримання додаткових документів або відомостей, обов`язковість подання яких документацією не передбачалася.
Правові засади оскарження процедур закупівель визначені статтею 18 Закону № 922-VIII.
Відповідно до частини першої статті 18 Закону № 922-VIII Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно із частиною шістнадцятою статті 18 Закону № 922-VIII орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі, у межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель.
Орган оскарження має право залучати для одержання консультацій та експертних висновків представників державних органів, а також експертів і спеціалістів, які не можуть бути пов`язаними особами та володіють спеціальними знаннями, необхідними для професійного й неупередженого розгляду скарги.
Відповідно до частини вісімнадцятої статті 18 Закону № 922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі, у тому числі порушень порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, та про заходи, які повинні вживатися для їх усунення.
Орган оскарження, зокрема, може зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, усунути будь-які дискримінаційні умови, у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або, за неможливості виправити допущені порушення, відмінити процедуру закупівлі.
Згідно із частиною дев`ятнадцятою статті 18 Закону № 922-VIII за результатами розгляду скарги орган оскарження приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються висновок про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі та висновок про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні.
Рішення органу оскарження повинно містити належне обґрунтування, яке дає можливість установити, які фактичні обставини та документи були ним досліджені, яким положенням законодавства надано застосування та з яких мотивів орган оскарження погодився або не погодився з доводами скаржника і замовника.
За приписами частини двадцять другої статті 18 Закону № 922-VIII рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження, замовником до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів із дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.
Отже, під час судового розгляду рішення органу оскарження суд перевіряє як наявність у Комісії передбачених законом повноважень, так і дотримання нею встановленої процедури, повноту дослідження матеріалів, відповідність висновків фактичним обставинам, належність мотивування та співмірність обраного способу усунення встановленого порушення.
Спір по суті зводиться до з`ясування: по-перше, чи вимагала тендерна документація окремої числової деталізації всіх складових оплати праці, податків і зборів у розрахунку вартості однієї години послуг; по-друге, чи було встановлено конкретний спосіб документального підтвердження фактичного розміщення двох автомобілів реагування у місті Тернополі; по-третє, чи могли сформовані замовником повідомлення про усунення невідповідностей і невиконання цих повідомлень бути законною підставою для відхилення пропозиції. Для відповіді на ці питання суд зіставляє буквальний зміст оприлюднених умов із первісними документами учасника, оскільки після закінчення строку подання пропозицій зміст критеріїв не може розширюватися шляхом їх нового тлумачення.
Додаток 2 до тендерної документації покладав на учасника обов`язок надати погодинний розрахунок і включити до нього економічно необхідні витрати. 
Водночас із наданих суду матеріалів не вбачається, що замовник затвердив обов`язкову таблицю, формулу або вичерпний перелік окремих рядків, у яких мали бути відображені нічні, святкові та інші доплати, відпускні, єдиний соціальний внесок, податок на доходи фізичних осіб і військовий збір. 
Слова «врахувати» та «включити» визначають зміст ціни, але без додаткового уточнення не тотожні вимозі окремо розписати грошове значення кожної складової.
Первісний документ учасника містив загальну вартість години, суму без ПДВ, суму ПДВ і складові витрат. У рядку про основну заробітну плату прямо зазначено, що сума 70,67 грн визначена з урахуванням усіх податків та зборів. 
Такий спосіб оформлення може бути менш деталізованим, ніж бажав замовник під час оцінки, проте сам по собі не суперечить конкретно сформульованій умові документації. 
Суд не може прирівняти відсутність бажаного рівня деталізації до відсутності самого розрахунку або до доказаного неврахування відповідних виплат.
Якщо замовнику для перевірки економічної обґрунтованості було необхідно бачити кожну виплату та кожний податок окремим рядком, він мав прямо передбачити це в документації, установити форму або принаймні визначити мінімальний зміст деталізації. Усі учасники повинні мати можливість до подання пропозиції з однаковою мірою визначеності зрозуміти, які саме відомості є обов`язковими. Формування такого правила лише в повідомленні про усунення невідповідностей змінює критерій оцінки після розкриття пропозицій і суперечить принципам прозорості та рівного ставлення.
Суд враховує, що пункт 43 Особливостей спрямований на виправлення існуючої невідповідності, а не на отримання документа з новим, раніше не визначеним ступенем деталізації. У цій частині Комісія обґрунтовано виходила з первісного змісту пропозиції та документації. Оскільки замовник не довів порушення конкретної вимоги щодо форми чи структури погодинного розрахунку, подальша оцінка уточненого файла не створює підстави для відхилення: невиконання додаткової, не передбаченої документацією вимоги не є невиправленням невідповідності у значенні підпункту 1 пункту 44 Особливостей.
Тендерна документація вимагала наявності не менше двох власних автомобілів реагування та груп, здатних забезпечити прибуття до місця надання послуг у строк до п`яти хвилин. Для документального підтвердження замовник назвав довідку, свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів та дозволи на використання проблискових маячків. Учасник подав довідку щодо двох автомобілів, два свідоцтва, які підтверджують право власності, та відповідні дозволи. Отже, формально визначений перелік документів у первісній пропозиції був наявний.
Суд погоджується, що здатність прибути до об`єкта за п`ять хвилин об`єктивно передбачає організацію роботи груп поблизу місця надання послуг. Проте для правомірного відхилення недостатньо загального сумніву замовника; має бути встановлено невідповідність конкретному та передбачуваному способу підтвердження. Документація не передбачала подання договору на приміщення чи стоянку в Тернополі, документа про адресу базування, маршруту реагування, GPS-даних, акта огляду або довідки певного змісту із зазначенням державних номерів і точної адреси розміщення.
Адреса власника у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу не є доказом незмінного місця перебування автомобіля. Транспортний засіб за своєю природою є рухомим майном, а реєстраційна адреса юридичної особи не виключає його експлуатації в іншому населеному пункті. Водночас вона й не підтверджує фактичного базування в Тернополі. Саме тому, якщо замовник вважав таку обставину кваліфікаційно вирішальною, він повинен був завчасно визначити належний і доступний усім учасникам документ для її підтвердження.
Вимога замовника, направлена після розкриття пропозицій, фактично запровадила додатковий стандарт доказування — підтвердити місце розташування транспортних засобів у конкретному населеному пункті документом, вид і зміст якого документація не визначала. Поданий учасником наказ про створення двох груп швидкого реагування у Тернополі додатково відображав його організаційне рішення, але відсутність у цьому наказі точної адреси чи номерів автомобілів не може бути підставою для відхилення, якщо такої форми доказування не було встановлено до подання пропозицій.
За цих обставин Комісія правильно відмежувала вимогу про наявність двох власних автомобілів, підтверджену прямо переліченими документами, від додаткового припущення замовника щодо необхідності іншого доказу їх місця знаходження. Нечіткість, допущена замовником у визначенні способу підтвердження оперативного розміщення груп, не може тлумачитися виключно проти учасника. Інакше замовник отримав би можливість застосовувати після розкриття пропозицій критерій, з яким учасники не могли завчасно ознайомитися, що порушувало б рівність і передбачуваність процедури.
Оскаржуване рішення містить опис змісту скарги, заперечень замовника, відповідних умов документації і документів учасника, а також окремі висновки щодо кожної підстави відхилення. Комісія діяла в межах інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, та не підмінила замовника у визначенні переможця. Її висновок полягав у тому, що рішення про відхилення ґрунтувалося на вимогах до оформлення та доказування, які не були достатньо чітко встановлені тендерною документацією.
Суд відхиляє довід позивача про те, що сам факт ненадання запитаної деталізації автоматично утворює підставу за пунктом 44 Особливостей. Такий наслідок можливий лише тоді, коли повідомлення спрямоване на усунення реальної невідповідності оприлюдненій умові. Інакше замовник міг би в будь-який момент створити додатковий обов`язок у повідомленні, а потім відхилити учасника за його невиконання, що нівелювало б вимоги статті 22 Закону № 922-VIII та принцип прозорості.
Під час застосування висновків Верховного Суду суд враховує подібність предмета правового регулювання та фактичних обставин. Так, у постанові від 19 травня 2022 року у справі № 200/11480/20-а Верховний Суд звернув увагу на необхідність оцінювати реальний зміст недоліку і його вплив на пропозицію, а не обмежуватися формальним підходом. Разом із тим ця справа стосувалася моніторингу закупівлі й іншого виду документа, тому наведений підхід застосовується лише в частині розмежування формального недоліку та суттєвої невідповідності.
Водночас у постанові від 27 червня 2024 року у справі № 160/9555/23 Верховний Суд виходив із обов`язковості кваліфікаційних критеріїв тендерної документації та істотності фактичної відсутності прямо витребуваних документів. Цей висновок не спростовує позиції Комісії у справі, що розглядається: тут учасник подав саме названі замовником розрахунок, довідку, свідоцтва та дозволи, а спір виник через додатковий рівень деталізації й доказування, прямо не закріплений у документації. Отже, наведена справа є відмінною за визначальними фактичними обставинами.
Зобов`язання скасувати рішення про відхилення є заходом, прямо передбаченим частиною вісімнадцятою статті 18 Закону № 922-VIII. Воно спрямоване на усунення встановленого порушення, не визначає наперед переможця закупівлі та залишає замовнику повноваження продовжити оцінку пропозиції відповідно до закону. Такий захід є придатним, необхідним і співмірним із характером порушення.
Резюмуючи викладене суд дійшов до висновку, що рішення від 19 березня 2026 року № 3235-р/пк-пз прийнято на підставі та в межах повноважень, у передбачений законом спосіб, з урахуванням релевантних матеріалів, обґрунтовано й пропорційно. Доводи позивача не спростовують визначального висновку про відсутність у тендерній документації тих додаткових вимог, невиконання яких замовник поклав в основу відхилення. Тому правові підстави для визнання оскаржуваного рішення протиправним і його скасування відсутні.
Решта доводів учасників справи висновків суду по суті справи не змінюють.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до вимог ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду даної справи, питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішується.
Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, cуд,
в и р і ш и в:
У задоволенні адміністративного позову Комунального некомерційного підприємства «Тернопільська обласна клінічна психоневрологічна лікарня» Тернопільської обласної ради до Антимонопольного комітету України про визнання протиправним та скасування рішення, – відмовити.
Питання про розподіл судових витрат не вирішується.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.