ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ

вул. Коцюбинського, 2А, м. Ужгород, 88605, e-mail: inbox@zk.arbitr.gov.ua, вебадреса: http://zk.arbitr.gov.ua 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2026 р. м. Ужгород Справа № 907/753/25 

Суддя Господарського суду Закарпатської області Ремецькі О.Ф.,
за участю секретаря судового засідання Сінкіна Е.В.,
розглянувши матеріали справи за позовом Хустської міської ради, м. Хуст
до Фізичної особи-підприємця Фарберова Володимира Наумовича
про стягнення суми 76 061,04 грн та звільнення майна

За участю представників:
від позивача - Гіоргобіані Софіко Джоннівна, виписка з ЄДР (в залі суду)
від відповідача - Литвин Степан Йосипович, адвокат, ордер серія АО №1166316 від 12.03.2025 (в залі суду)
від відповідача - Гальчишак Марія Володимирівна, адвокат, ордер серія АО № 1173278 від 21.05.2025 (в залі суду)

ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом до відповідача в якому заявляє позовні вимоги про стягнення суми 76 061,04 грн неустойку за період із 19.03.2025 по 07.07.2025 та зобов`язання звільнити шляхом виселення з вбудованого нежитлового приміщення – приміщення першого поверху будинку ХЦЛ площею 29,6м.кв. за адресою: м. Хуст, вул. І.Франка, 113.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2025 р. для розгляду позовної заяви визначено суддю Ремецькі О.Ф.
Ухвалою суду від 11.07.2025 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі у порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі № 907/753/25 призначено на 12.08.2025.
31.07.2025 до суду надійшов відзив по суті заявлених позовних вимог.
05.08.2025 позивачем подано суду відповідь на відзив.
11.08.2025 відповідачем подано суду заперечення на відповідь на відзив.
Позивач заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, посилаючись на їх обгрунтованість наявними у справі матеріалами.
Відповідач заперечує по суті заявлених позовних вимог у повному обсязі з підстав, наведених у відзиві на позов, посилаючись на їх обгрунтованість матеріалами справи. На день судового засідання представником відповідача подано суду клопотання про неможливість забезпечення явки повноважного представника та відкладення підготовчого засідання у справі.
Ухвалою суду від 12.08.2025 відкладено підготовче засідання у справі на 16.09.2025.
У засіданні суду 16.09.2025 за згодою представників сторін оголошено перерву у підготовчому засіданні на 22.10.2025.
21.10.2025 представником відповідача подано суду клопотання про відкладення розгляду справи з підстав, наведених у ньому.
Судове засідання 22.10.2025 не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці, що підтверджується наказом голови Господарського суду Закарпатської області від 21.10.2025 №02.4-08/45-к.
Ухвалою суду від 29.10.2025 призначено підготовче засідання у справі на 26.11.2025.
Ухвалою суду від 26.11.2025 р. відкладено підготовче засідання на 21.01.2026.
Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 21.01.2026 закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті на 17.02.2026.
Ухвалою суду від 17.02.2026 відкладено розгляд справи по суті на 11.03.2026 р.
При розгляді справи № 907/753/25 було виявлено несправність системи, неможливість налагодження коректної роботи системи фіксування судового засідання технічними засобами підсистеми відеоконференцзв`язку: vkz.court.gov.ua.
З огляду на вищенаведене, ухвалою суду від 11.03.2026 відкладено розгляд справи по суті на 16.04.2026.
Ухвалою суду від 16.04.2026 відкладено розгляд справи по суті на 07 травня 2026 р.
07.05.2026 в засіданні суду оголошено перерву до 05.06.2026. 
05.06.2026 в засіданні суду оголошено перерву до 02.07.2026. 
02.07.2026 в засіданні суду оголошено перерву до 07.07.2026. 

ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Позиція позивача
Позивач – Хустська міська рада позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Вказує на те, що 31.01.2022 року між Управлінням з питань майна комунальної власності виконавчого комітету Хустської міської ради (орендодавцем), КНП «Хустська центральна лікарня ім.Віцинського О.П.» (балансоутримувачем) та фізичною особою-підприємцем Фарберовим Володимиром Наумовичем (орендарем, відповідачем) укладено Договір №2-22 оренди нежитлових приміщень за яким орендодавець (балансоутримувач) передали, а орендар (відповідач) прийняв у строкове платне користування майно (об`єкт оренди), а саме – вбудоване нежитлове приміщення першого поверху будинку ХЦЛ м. Хуст, вул. І.Франка, 113, площею 29,6м.кв.
Позивач зауважує, що враховуючи, що об`єкт оренди знаходиться у вбудованому нежитловому приміщенні першого поверху будинку ХЦЛ в м. Хуст, вул. І.Франка, 113, та беручи до уваги Технічний паспорт на захисну споруду цивільного захисту (цивільної оборони) за обліковим №27730, Паспорт захисної споруди цивільного захисту №27730, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.03.2021 та беручи до уваги обставини встановлені у акті комісії від 25.06.2025 року вбачається, беззаперечний факт того, що орендоване Відповідачем приміщення знаходиться у протирадіаційному укритті.
У зв`язку із тим, що орендоване майно є частиною захисної споруди цивільного захисту – протирадіаційним укриттям, враховуючи дію правового режиму воєнного стану та у відповідності до статті 32 Глави 7 Кодексу цивільного захисту України, листом від 29.01.2025 року №02-09/226 Хустської міської ради за підписом заступника міського голови відповідачу запропоновано з`явитись 31.01.2025 року о 10 годині до Хустської міської ради у кабінет №55 для укладення додаткової угоди про внесення змін до договору оренди нерухомого майна, доповнивши договір оренди додатковими положеннями враховуючи положення типового договору оренди захисних споруд цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 року №138 (із змінами внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України №20 від 06.01.2023 року). Поряд із цим, даним листом орендаря (відповідача) попереджено про те, що у разі його неприбуття на вказану дату, або відмови у підписанні додаткової угоди, Договір оренди нежитлових приміщень №2-22 від 31 січня 2022 року буде розірваний в односторонньому порядку (копія листа від 29.01.2025 року №02-09/226 – додається). У відповідь на вищевказаний лист на адресу Хустської міської ради днем 31.01.2025 року за вх.№288/02-09 від відповідача надійшов лист №01, яким він повідомив міську раду, що не вважає за необхідне вносити зміни у Договір. Також у цьому листі відповідачем зазначено, що «неприбуття» до міської ради не є підставою, яка може мати наслідком розірвання Договору.
Оскільки, на вказану дату та час орендар (відповідач) не з`явився комісією утвореною розпорядженням міського голови від 27.12.2024 №253/02-05 днем 31 січня 2025 року складено відповідний Акт про його неявку для укладання додаткової угоди.
Оскільки орендоване нежитлове приміщення знаходиться у протирадіаційному укритті, листом від 15.10.2024 року №3209/02-17 Хустська міська рада звернулася до відповідача із проханням звільнити орендоване приміщення площею 29,6 кв.м. в КНП «Хустська центральна лікарня ім.Віцинського О.П.» Хустської міської ради з подальшим розірванням договору в односторонньому порядку (копія листа від 15.10.2024 року №3209/02-17 – додається). У відповідь на даний лист Відповідач повідомив листом від 23.X.2024 року №01 (вх.№3107/02-17 від 24.10.2024р.), що не вважає вимоги наведені у листі законними та жодних вимог щодо звільнення об`єкта оренди виконувати не планує.
На підставі рішення Хустської міської ради від 21.02.2025 року №2368 на адресу Відповідача направлено Повідомлення про розірвання в односторонньому порядку договору оренди майна листом від 03.03.2025 №02-16/529 з проханням звільнити та повернути орендоване приміщення балансоутримувачу - комунальному некомерційному підприємству «Хустська центральна лікарня імені Віцинського Остапа Петровича» Хустської міської ради протягом 10 днів з дня отримання цього повідомлення.
Листом від 03.03.2025 №02-16/529 відповідачеві направлено Повідомлення про розірвання в односторонньому порядку договору оренди майна з проханням звільнити та повернути орендоване приміщення балансоутримувачу - комунальному некомерційному підприємству «Хустська центральна лікарня імені Віцинського Остапа Петровича» Хустської міської ради протягом 10 днів з дня отримання цього повідомлення. Дане повідомлення відповідач отримав днем 08.03.2025 року.
Позивач зауважує, що незважаючи на розірвання Договору №2-22 оренди нежитлових приміщень відповідач не звільнив орендоване приміщення. Зокрема даний факт підтверджується актом комісії від 25.06.2025 року, у пункті 1, якого висновки та рекомендації зазначено, що станом на 25 червня 2025 року, орендар Фарберов В.Н. проводить господарську діяльність у вбудованому нежитловому приміщенні першого поверху площею 29,6 кв.м. по вул. Івана Франка, 113 в м. Хуст, орендоване приміщення не звільнено.
У зв`язку з чим позивач вважає, що наявні підстави для стягнення з відповідача суми 76 061,04 грн неустойки на підставі частини 2 статті 785 Цивільного кодексу України та звільнення орендованого майна.

Позиція відповідача
Відповідач заперечує щодо правових підстав позову, вважає позовні вимоги безпідставними. В обґрунтування своєї позиції, вказує на те, що об`єктом оренди за вищезазначеним Договором є вбудоване нежитлове приміщення першого поверху будинку Хустської центральної лікарні за адресою: Закарпатська область, м. Хуст, вул. І. Франка, 113 площею 29,6 м.кв. Фізична особа-підприємець Фарберов Володимир Наумович використовує об`єкт оренди за Договором, за цільовим призначенням, а саме: розміщення торгівельних об`єктів з продажу продовольчих товарів, крім товарів підакцизної групи. Згідно п.1.1 розділу 2 Договору Орендодавець (Балансоутримувач) передають, а Орендар приймає у строкове платне користування майно, визначене у пункті 4 Умов, вартість якого становить суму, визначену у пункті 6 Умов. Фізичною особою-підприємцем Фарберовим Володимиром Наумовичем сплачується щомісячна орендна плата (витяг з виписки по рахунку (оплата за оренду) додається), визначена за результатами проведення аукціону від 25.01.2022 року № LLE001-UA-20220104-02838 в сумі 7001.00 грн., що визначено п. 9.1 розділу 1 Договору. Згідно п. 11 розділу 1 Договору строк договору становить 5 років набрання чинності цим договором.
Таким чином, звертає увагу, що положеннями п. 12.1. Договору визначено, що цей договір укладено на строк, визначений у пункті 11 Умов 5 років з дати набрання ним чинності. Перебіг строку договору починається з дня набрання чинності цим договором. Цей договір набирає чинності в день його підписання сторонами. Строк оренди за цим договором починається з дати підписання акта приймання-передачі і закінчується датою припинення цього договору.
Таким чином, Договором № 2-22 оренди нежитлових приміщень від 31.01.2022 року чітко обумовлено його строк, який є безумовним, а внести зміни до вказаного пункту Договору можливо тільки за взаємною згодою сторін. Статтею 26 Віденської конвенції про право міжнародних договорів закріплено принцип «pacta sunt servanda», відповідно до якого кожен чинний договір є обов`язковим для його учасників і повинен добросовісно виконуватися. Статтею 525 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися відповідно до умов договору. Згідно висновками Верховного Суду у справі №755/6962/19, Сторона повинна дотримуватись умов договору за будь-яких обставин, навіть якщо вона не розуміє їх зміст.
Зауважує, що в порушення чинного законодавства України та укладеного Договору №2-22 оренди нежитлових приміщень від 31.01.2022 року, Хустська міська рада X сесії VIII скликання - приймає незаконне рішення № 2368 від 21.02.2025 «Про розірвання договорів оренди майна комунальної власності Хустської міської територіальної громади в односторонньому порядку».
Відповідь на відзив.
Позивач згідно з відповіддю на відзив від 05.08.2026 спростовує викладені відповідачем у відзиві на позов аргументи, зазначаючи, що 
Вважає, що розірвання Договору №2-22 оренди у односторонньому порядку відбулося зокрема в силу імперативних приписів Кодексу цивільного захисту України, які не містять будь-яких інших винятків, відступів чи застережень від зазначеного, однак позивач дотепер не звільнив орендоване приміщення та не повернув орендоване майно за актом приймання-передачі.
Наголошує, що розірвання договору в односторонньому порядку не потребує узгодження, так як самостійний юридичний факт зумовлює його розірвання. Розірванням договору є припинення договірного зобов`язання, тобто зникнення правового зв`язку між сторонами договірного зобов`язання на підставах, встановлених у законі або договорі, та припинення їхніх прав та обов`язків
Заперечення.
Відповідач відповідно до поданого суду заперечення на відповідь на відзив від 11.08.2025 зауважує, що положеннями п. 12.1. Договору визначено, що цей договір укладено на строк, визначений у пункті 11 Умов 5 років з дати набрання ним чинності. Перебіг строку договору починається з дня набрання чинності цим договором. Цей договір набирає чинності в день його підписання сторонами. Строк оренди за цим договором починається з дати підписання акта приймання-передачі і закінчується датою припинення цього договору.
Умови припинення даного договору визначені п. 12.6. Договору, в якому не міститься жодного пункту, згідно якого Позивач бажає розірвати договір в односторонньому порядку, так само, як і те, які умови Відповідачем було порушено для ймовірності застосування п.12.6, 12.7, 12.8 для розірвання такого Договору. Суб`єкту господарювання на момент укладення Договору не було відомо про те, чи дане приміщення є протирадіаційним укриттям, що у Позивача наявні які небуть інші документи на дане приміщення, на момент укладення Договору про це не обумовлювалось, як і те, що в Договорі відсутня будь яка умова для розірвання договору з наведених Позивачем обставин.

«ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
31 січня 2021 року між Управлінням з питань майна комунальної власності виконавчого комітету Хустської міської ради, як Орендодавцем та Фізичною особою-підприємцем Фарберовим Володимиром Наумовичем, як Орендарем було укладено Договір оренди нежитлових приміщень №2-22 (надалі – Договір), за умовами п. 1.1. якого Орендодавець (Балансоутримувач – Комунальне некомерційне підприємство «Хустська центральна лікарня імені Віцинського Остапа Петровича» Хустської міської ради (п. 3.3. Умов)) передають, а Орендар приймає у строкове платне користування майно, зазначене у п. 4 Умов – вбудоване нежитлове приміщення першого поверху будинку ХЦЛ, за адресою: м. Хуст, вул. І. Франка, 113, площею 29,6 м.кв., вартість якого становить суму, визначену у п. 6 Умов – 257 310,00 грн.
За змістом п. 1.2. Договору майно передається в оренду для використання згідно з пунктом 7 Умов – для розміщення торговельних об`єктів з продажу продовольчих товарів, крім товарів підакцизної групи.
Відповідно до п. 1.2. Договору Орендар вступає у строкове платне користування майном у день підписання акта приймання-передачі майна. Акт приймання-передачі підписується між Орендарем та Орендодавцем одночасно з підписанням цього договору.
Згідно з Актом прийняття-передачі в оренду нерухомого майна, що належить до комунальної власності Хустської міської територіальної громади від 01.02.2022 на виконання умов Договору вбудоване нежитлове приміщення першого поверху будинку ХЦЛ, за адресою: м. Хуст, вул. І. Франка, 113, площею 29,6 м.кв. передано в оренду Фізичній особі-підприємцю Фарберову Володимиру Наумовичу.
Положеннями п. 12.1. Договору визначено, що цей договір укладено на строк, визначений у пункті 11 Умов – 5 років з дати набрання ним чинності. Перебіг строку договору починається з дня набрання чинності цим договором. Цей договір набирає чинності в день його підписання сторонами. Строк оренди за цим договором починається з дати підписання акта приймання-передачі і закінчується датою припинення цього договору.
За умовами п. 12.6. Договору він припиняється:
1) п. 12.6.1. Договору – з підстав, передбачених частиною першою статті 24 Закону, і при цьому:
- якщо підставою припинення договору є закінчення строку, на який його укладено (абзац другий частини першої статті 24 Закону), то договір вважається припиненим з:
дати закінчення строку, на який його було укладено, на підставі рішення Орендодавця (якщо цей договір використовується для передачі в оренду Майна комунальної форми власності, то рішення приймається органом, визначеним відповідно до абзацу другого частини четвертої статті 18 Закону) про відмову у продовженні цього договору, прийнятого з підстав, передбачених статтею 19 Закону, в межах строків, визначених частиною п`ятою статті 18 Закону; або рішення орендодавця про припинення цього договору з підстав пропуску Орендарем строку на подання заяви про продовження цього договору, передбаченого частиною третьою статті 18 Закону (пункт 143 Порядку);
дати, визначеної в абзаці третьому пункту 151 Порядку, якщо переможцем аукціону на продовження цього договору стала особа інша, ніж Орендар, - на підставі протоколу аукціону (рішення Орендодавця не вимагається) – п. 12.6.1.1. Договору;
- якщо підставою припинення договору є обставини, передбачені абзацами третім, четвертим, сьомим, восьмим частини першої статті 24 Закону, договір вважається припиненим з дати настання відповідної обставини на підставі рішення Орендодавця або на підставі документа, який свідчить про настання факту припинення юридичної особи або смерті фізичної особи – п. 12.6.1.2. Договору;
2) п. 12.6.2. Договору – якщо Орендар надав недостовірну інформацію про право бути орендарем відповідно до положень частин третьої і четвертої статті 4 Закону, а також якщо Орендар, який отримав Майно в оренду без проведення аукціону, надав та/або оприлюднив на веб-сайті (сторінці чи профілі в соціальній мережі) недостовірну інформацію про себе та/або свою діяльність.
Договір вважається припиненим з цієї підстави в односторонньому порядку на 30 день після надіслання Орендодавцем листа Орендарю про дострокове припинення цього договору, крім випадку, коли протягом зазначеного строку Орендар звернувся до суду з оскарженням такого рішення Орендодавця.
У такому разі договір вважається припиненим:
- після закінчення двох місяців з дня звернення Орендарем за таким позовом до суду, якщо судом не відкрито провадження у справі за таким позовом Орендаря протягом зазначеного двомісячного строку; або
- з дати набрання законної сили рішенням суду про відмову у позові Орендаря; або
- з дати залишення судом позову без розгляду, припинення провадження у справі або з дати відкликання Орендарем позову.
Лист про дострокове припинення надсилається на адресу електронної пошти Орендаря і поштовим відправленням із повідомленням про вручення і описом вкладення за адресою місцезнаходження Орендаря, а також за адресою орендованого Майна;
3) п. 12.6.3. Договору – якщо цей договір підписаний без одночасного підписання акта приймання-передачі Майна.
Договір вважається припиненим з цієї підстави на п`ятий робочий день після підписання цього договору, якщо станом на цей день акт приймання-передачі не підписаний через відмову Орендаря, про що Орендодавець повинен скласти акт;
4) п. 12.6.4. Договору – на вимогу Орендодавця з підстав, передбачених пунктом 12.7. цього договору, і при цьому договір вважається припиненим в день, визначений відповідно до абзацу третього пункту 12.8. цього договору;
5) п. 12.6.5. Договору – на вимогу Орендаря з підстав, передбачених пунктом 12.9. цього договору, і при цьому договір вважається припиненим в день, визначений відповідно до абзацу другого пункту 12.10. цього договору;
6) п. 12.6.6. Договору – за згодою сторін на підставі договору про припинення з дати підписання акта повернення Майна з оренди;
7) п. 12.6.7. Договору – на вимогу будь-якої із сторін цього договору за рішенням суду з підстав, передбачених законодавством.
Крім того, відповідно до положень п. 12.7. Договору він може бути достроково припинений на вимогу Орендодавця, якщо Орендар: допустив прострочення сплати орендної плати на строк більше трьох місяців або сумарна заборгованість з орендної плати більша, ніж плата за три місяці; використовує Майно не за цільовим призначенням, визначеним у пунктах 7.1 Умов; без письмового дозволу Орендодавця передав Майно, його частину у користування іншій собі, крім випадків, коли Орендар передав Майно в суборенду на підставі п. 8.1 цього договору і надав Орендодавцю копію договору суборенди для його оприлюднення в електронній торговій системі; уклав договір суборенди з особами, які не відповідають вимогам статті 4 Закону; перешкоджає співробітникам Орендодавця здійснювати контроль за використанням Майна, виконанням умов цього договору; порушує додаткові умови оренди, зазначені у пункті 14 Умов; відмовився внести зміни до цього договору у разі виникнення підстав, передбачених пунктом 3.6 цього договору.
Про наявність однієї з підстав для дострокового припинення договору з ініціативи Орендодавця, передбачених пунктом 12.7 цього договору, Орендодавець повідомляє Орендареві листом. У листі повинен міститись опис порушення і вимогу про його усунення в строк не менш як 15 та не більш як 30 робочих днів з дати реєстрації листа (у строк п`яти робочих днів, якщо порушення стосується прострочення сплати орендної плати або перешкоджання у здійсненні Орендодавцем контролю за використанням Майна). Лист пересилається на адресу електронної пошти Орендаря і поштовим відправленням із повідомленням про вручення і описом вкладення за адресою місцезнаходження Орендаря, а також за адресою орендованого Майна.
Якщо протягом встановленого у приписі часу Орендар не усунув порушення, Орендодавець надсилає Орендарю лист, у якому повідомляє Орендареві про дострокове припинення договору на вимогу Орендодавця. У листі зазначається підстава припинення договору, посилання на вимогу про усунення порушення, а також посилання на обставини, які свідчать про те, що порушення триває після закінчення строку, відведеного для його усунення.
Договір вважається припиненим на п`ятий робочий день після надіслання Орендодавцем Орендарю листа про дострокове припинення цього договору. Орендодавець надсилає Орендарю лист про дострокове припинення цього договору електронною поштою, а також поштовим відправленням із повідомленням про вручення і описом вкладення за адресою місцезнаходження Орендаря, а також за адресою орендованого Майна. Дата дострокового припинення цього договору на вимогу Орендодавця встановлюється на підставі штемпеля поштового відділення на поштовому відправленні Орендодавця (п. 12.8. Договору).
Згідно із Паспортом захисної споруди цивільного захисту № 27730 за адресою м. Хуст, вул. І.Франка, 113, знаходиться протирадіаційне укриття, а саме напівпідвальне вбудоване приміщення (лікувальний корпус) загальною площею 1094,1 кв.м, на кількість осіб – 594. У відповідності до цього Паспорта значиться, що час приведення протирадіаційного укриття у готовність становить 4 год. (копія Паспорта захисної споруди цивільного захисту № 27730 – додається). Також згідно облікової картки № 27730 захисної споруди цивільного захисту вказано, що укривається: населення, відвідувачі та працівники закладу.
Також, згідно Технічного паспорта на захисну споруду цивільного захисту (цивільної оборони), обліковий № 27730 за адресою в м. Хуст, вул. Івана Франка, №113 знаходиться захисна споруда цивільного захисту, а саме ПРУ. За планом захисної споруди цивільного захисту (цивільної оборони), обліковий № 27730, така знаходиться за вищевказаною адресою. Крім того, у відповідності до цього плану вказано, що споруда цивільного захисту знаходиться саме на І поверсі літери А. За даними витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.03.2021 року, зокрема, складовою частиною об`єкта нерухомого майна – будівлі комунального некомерційного підприємства «Хустська центральна лікарня імені Віцинського Остапа Петровича» є лікувальний корпус, А.
Позивач стверджує, що на плані захисної споруди цивільного захисту (цивільної оборони), який міститься у технічному паспорті на захисну споруду цивільного захисту (цивільної оборони) за реєстровим № 364 не значиться орендована площа, яка зазначена у Договорі №2-22 оренди нежитлових приміщень (площа 29,6 м.кв.). Даний паспорт був виготовлений станом на 29.10.2010 р., а право власності у позивача на цю споруду виникло у 2021 році. Іншого паспорта не було виготовлено. Чинним законодавством не передбачено обов`язку особи до якої перейшло право власності щодо замовлення виготовлення нового технічного паспорта на захисну споруду цивільного захисту. Окрім того, варто зазначити, що з 2010 року могли бути внесені зміни в конструктивні елементи зазначеного приміщення, здійснені ремонтні та інші роботи, які в наслідку могли призвести до незначної зміни площі.
Судом встановлено, що в жовтні 2024 року Виконавчий комітет Хустської міської ради звернувся до Орендаря за Договором з листом №3209/0217 від 15.10.2024, відповідно до змісту якого повідомив, що Орендар згідно з договором №2-22 оренди нежитлових приміщень від 31 січня 2022 року орендує у КНП «Хустська центральна лікарня ім. Віцинського О.П.» Хустської міської ради, вбудоване нежитлове приміщення першого поверху площею 29,6 кв.м. по вул. Івана Франка, 113 в м. Хуст, яке згідно з планом захисної споруди цивільного захисту (цивільної оборони) № 113А є частиною протирадіаційного укриття №27730, що суперечить вимогам Кодексу цивільного захисту України.
У зв`язку з вищенаведеним, Виконавчий комітет Хустської міської ради просив Орендаря звільнити орендоване приміщення площею 29,6 кв.м. в КНП «Хустська центральна лікарня ім. Віцинського О.П.» Хустської міської ради з подальшим розірванням Договору в односторонньому порядку та згідно з ч .14 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України, за якою орендар зобов`язаний звільнити захисну споруду цивільного захисту (її частину) протягом 24 годин з моменту повідомлення про розірвання договору.
У листі-відповіді на означений лист Виконавчого комітету Хустської міської ради Орендар повідомив, що не вважаю вимоги та обставини, наведені Виконавчим комітетом Хустської міської ради законними, не вважає Договір розірваним, а право оренди припиненим та, відповідно, жодних вимог щодо звільнення Об`єкта оренди виконувати не буде.
Відповідно до листа від 29.01.2025 №02-09/226 Виконавчий комітет Хустської міської ради повторно інформував Орендаря, що він орендує за Договором частину протирадіаційного укриття №27730, що суперечить вимогам Кодексу цивільного захисту України, у зв`язку з чим пропонував Орендарю з`явитись 31.01.2025 року о 10 годині до Хустської міської ради для укладення додаткової угоди про внесення змін до договору оренди нерухомого майна, доповнивши договір оренди додатковими положеннями, враховуючи положення типового договору оренди захисних споруд цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 138 від 10.03.2017 року (із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 20 від 06.01.2023 року) та з повідомленням, що у разі неприбуття Орендаря або відмови у підписанні додаткової угоди, Договір буде розірваний в односторонньому порядку.
У листі-відповіді №01 від 31.01.2025 Орендар повідомив, що не вважає вимоги та обставини, наведені Виконавчим комітетом Хустської міської ради у листі №02/09/226 від 29.01.2025 року (так само як і вимоги та обставини, наведені у листі №3209/0217 від 15.10.2024 року) такими, що є законними і не вважає за необхідне вносити зміни у Договір, оскільки взаємна згода сторін з цього приводу відсутня. Також Орендар інформував, що його неприбуття до Хустської міської ради так само не є підставою, яка може мати наслідком розірвання Договору.
21 лютого 2025 року Хустською міською радою прийнято рішення №2368 «Про розірвання договорів оренди майна комунальної власності Хустської міської територіальної громади в односторонньому порядку», яким вирішено розірвати з односторонньому порядку договори оренди нежитлових приміщень, які укладені на користування нежитловими приміщеннями, що розташовані в межах захисної споруди цивільного захисту протирадіаційного укриття комплексу будівель комунального некомерційного підприємства «Хустська центральна лікарня імені Віцинського Остапа Петровича» Хустської міської ради, за адресою: м. Хуст, вул. І. Франка, 113, а саме: договір оренди нежитлового приміщення №2-22 від 31.01.2022 на користування вбудованим приміщенням першого поверху будинку ХЦЛ, площею 29,6 м.кв. для розміщення торговельних об`єктів з продажу продовольчих товарів, крім товарів підакцизної групи, укладений з Фізичною особою-підприємцем Фарберовим Володимиром Наумовичем (п. 1.1. рішення №2368 від 21.02.2025).
Означене рішення відповідача обґрунтовано посиланнями на Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», Указ Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» (із змінами), ст. 32 Глави 7 Кодексу цивільного захисту України, паспортом захисної споруди цивільного захисту протирадіаційного укриття №27730, загальною площею 1094,1 кв.м для розміщення 594 осіб за адресою: м. Хуст, вул. І. Франка, 113; пропозиціями виконавчого комітету Хустської міської ради щодо необхідності укладання додаткових угод з врахуванням положення типового договору оренди захисних споруд цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 року №138 (із змінами), надісланих орендарям Фарберову В.П. від 29.01.2025 року №02-09/226 га Кузьмі О.І. від 24.01.2025 року №02-09/199, від 17.02.2025 року №387/02-09; Актом комісії, утвореної розпорядженням голови Хустської міської ради від 27.12.2024 №253/02-05 щодо неявки Орендаря Фарберова В.П. для підписання додаткової угоди та листом-відповіддю від 31.01.2025 вх. 288/02-09 про відмову у підписанні додаткової угоди.
Про вказане рішення Хустської міської ради Орендаря поінформовано листом-повідомленням від 03.03.2025 за №02-16/529, за змістом якого Орендодавець просив звільнити та повернути орендоване приміщення балансоутримувачу – Комунальному некомерційному підприємству «Хустська центральна лікарня імені Віцинського Остапа Петровича» Хустської міської ради протягом 10 (десяти) днів з дня отримання даного повідомлення.
Актом комісії від 25.06.2025 року утвореної розпорядженням голови Хустської міської ради встановлено наступне, а саме:- у лікарня приміщенні будівлі КНП «Хустська центральна ім.Віцинського О.П.» Хустської міської ради згідно технічного паспорта захисної споруди цивільного захисту за реєстровим № 364 наявне протирадіаційне укриття № 27730, загальною площею 1094,1 кв.м. для розміщення 594 осіб відповідно до плану № 113А захисної споруди цивільного захисту (цивільної оборони). Поряд із цим, у відповідності до договору №2-22 оренди нежитлових приміщень від 31 січня 2022 року (орендар Фарберов В.Н.) вбудоване нежитлове приміщення першого поверху площею 29,6 кв.м. по вул. Івана Франка, 113 в м. Хуст, згідно плану захисної споруди цивільного захисту (цивільної оборони) №113А (поверх І літера А) знаходиться у протирадіаційному укритті, обліковий № 27730 (копія акта комісії від 25.06.2025 року утвореної розпорядженням голови Хустської міської ради – додається). Так, за результатами роботи комісії, зокрема, вирішено рекомендувати управлінню з питань майна комунальної власності виконавчого комітету Хустської міської ради укласти договір на виконання робіт з спеціалізованою організацією, яка займається технічною інвентаризацією об`єктів нерухомого майна щодо внесення уточнень (виправлень) до технічного паспорта на захисну споруду цивільного захисту за реєстровим № 364 (м.Хуст, вул.І.Франка, 113А), у зв`язку з виявленою невідповідністю фактичної конфігурації та/або площі орендованого приміщення (орендар Фарберов В.Н.) та інформації, що міститься в технічному паспорті комплексу будівель КНП «Хустська центральна лікарня ім.Віцинського О.П.» Хустської міської ради за № 976.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА. ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Приписами статті 15 Цивільного кодексу України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Статтею 54 Господарського процесуального кодексу України визначено форму та зміст позовної заяви та передбачено, що позовна заява - процесуальний документ, за допомогою якого реалізується право на звернення до господарського суду. Подання позовної заяви є формою реалізації права на позов.
Реалізуючи встановлене статтею 55 Конституції України та статтею 4 Господарського процесуального кодексу України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.
Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову.
Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.
При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.
В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі, щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.
Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом на розгляд якого передано спір крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.09.2019 у справі № 924/831/17).
Предметом спору в даній справі є матеріально-правова вимога позивача про стягнення з відповідача суми 76 061,04 грн неустойку за період із 19.03.2025 по 07.07.2025 та зобов`язання звільнити шляхом виселення з вбудованого нежитлового приміщення – приміщення першого поверху будинку ХЦЛ площею 29,6м.кв. за адресою: м. Хуст, вул. І.Франка, 113.
У відповідності до ст.11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Правочин, різновидом якого є договори - основний вид правомірних дій це волевиявлення осіб, безпосередньо спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. При цьому, ст.12 Цивільного кодексу України передбачає, що особа здійснює свої цивільні права вільно на власний розсуд.
Згідно з ч.1 ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. 
Таким чином, цивільні права та обов`язки виникають з договорів, тобто носять диспозитивний характер. Це полягає у обов`язку сторін договору виконувати взяті на себе зобов`язання, визначені умовами договору.
Відповідно до ст.ст. 509, 526, 530 Цивільного кодексу України, в силу зобов`язання одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться, і в установлений строк.
Положеннями ст.ст. 526, 629 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Сторони повинні належним чином виконувати взяті на себе зобов`язання за укладеними договорами. Дане витікає з умов розглядуваного договору та вимог законодавства, згідно з яким суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору ( ч.1 ст.193 ГК України).
При укладені господарських договорів сторони можуть визначати зміст договору на основі вільного виявлення, мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, що не суперечать законодавству (ч.4 ст.179 ГК України).
Взаємовідносини, що склалися з приводу користування позивачем вбудованим нежитловим приміщенням першого поверху будинку ХЦЛ, за адресою: м. Хуст, вул. І. Франка, 113, площею 29,6 м.кв. суд кваліфікує як правовідносини, що випливають із договору найму (оренди), згідно якого та в силу ст. 759 Цивільного кодексу України наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Аналогічні норми містяться також в положеннях п. 1 ст. 283 Господарського кодексу України.
При цьому, враховуючи, що об`єкт оренди є майном комунальної власності Хустської міської територіальної громади, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №248134872 від 15.03.2021, а відтак, на спірні правовідносини поширюється дія спеціального законодавства, яким є Закону України «Про оренду державного та комунального майна», який регулює правові, економічні та організаційні відносини, пов`язані з передачею в оренду майна, що перебуває в державній та комунальній власності.
Оспорювані в цій справі дії відповідача стосуються легітимності користування об`єктом оренди переданим за договором оренди №2-22 від 31 січня 2022 року з підстав, які позивачем визначаються такими, що не дають право на його використання.
Відповідно до статті 525 і частини 1 статті 651 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Частиною 2 статті 24 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» також передбачено, що договір оренди може бути достроково припинений за згодою сторін. Договір оренди може бути достроково припинений за рішенням суду та з інших підстав, передбачених цим Законом або договором.
Договір оренди припиняється у разі: закінчення строку, на який його укладено; укладення з орендарем договору концесії такого майна; приватизації об`єкта оренди орендарем (за участю орендаря); припинення юридичної особи - орендаря або юридичної особи - орендодавця (за відсутності правонаступника); смерті фізичної особи - орендаря; визнання орендаря банкрутом; знищення об`єкта оренди або значне пошкодження об`єкта оренди.
Договір оренди вважається припиненим в односторонньому порядку за умови встановлення факту надання орендарем недостовірної інформації про право бути орендарем відповідно до положень частин третьої і четвертої статті 4 цього Закону (ч.ч. 1, 4 ст. 24 Закону України «Про оренду державного та комунального майна»).
Означені положення Закону України «Про оренду державного та комунального майна» кореспондуються з положеннями п. 12.6. Договору, в яких конкретизовано умови припинення договірних відносин у кожному з визначених у ст. 24 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» випадків.
Крім того, за встановленими судом обставинами у п. 12.7. Договору визначено умови його достроково припинення на вимогу Орендодавця, якщо Орендар:
- допустив прострочення сплати орендної плати на строк більше трьох місяців або сумарна заборгованість з орендної плати більша, ніж плата за три місяці (п. 12.7.1. Договору);
- використовує Майно не за цільовим призначенням, визначеним у пунктах 7.1 Умов (п. 12.7.2. Договору);
- без письмового дозволу Орендодавця передав Майно, його частину у користування іншій собі, крім випадків, коли Орендар передав Майно в суборенду на підставі п. 8.1 цього договору і надав Орендодавцю копію договору суборенди для його оприлюднення в електронній торговій системі (п. 12.7.3. Договору);
- уклав договір суборенди з особами, які не відповідають вимогам статті 4 Закону (п. 12.7.4. Договору);
- перешкоджає співробітникам Орендодавця здійснювати контроль за використанням Майна, виконанням умов цього договору (п. 12.7.5. Договору);
- порушує додаткові умови оренди, зазначені у пункті 14 Умов (п. 12.7.6. Договору);
- відмовився внести зміни до цього договору у разі виникнення підстав, передбачених пунктом 3.6 цього договору (п. 12.7.7. Договору).
Означені положення кореспондуються з частиною 2 статті 651 Цивільного кодексу України, згідно з якою договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених законом або договором. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Відповідно до положень частини 3 статті 653 і статті 654 Цивільного кодексу України у разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. При цьому зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.
Якщо ж договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.
Пунктом 5 указу Президента України № 64/2022, Державній службі України з надзвичайних ситуацій невідкладно разом з обласними, Київською міською державними адміністраціями, іншими державними органами, установами, підприємствами, організаціями всіх форм власності привести єдину державну систему цивільного захисту, її функціональні та територіальні підсистеми у готовність до виконання завдань за призначенням в особливий період.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України №179-р від 24.02.2022, введено в дію план цивільного захисту України на особливий період, встановивши при цьому ступінь готовності «ПОВНА ГОТОВНІСТЬ».
У статті 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» визначено, що особливий період - це період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій;
Постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138 затверджено Порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, який визначає механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (захисних споруд), у тому числі споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів та ведення його обліку.
Значення термінів, що вживаються у цьому порядку, визначено його пунктом 3, відповідно до якого фонд захисних споруд - сукупність усіх захисних споруд та інших споруд, що можуть бути використані для укриття населення (відповідно до первісної редакції цього пункту). Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в КЦЗ України.
Створення фонду захисних споруд здійснюється шляхом, зокрема, взяття на облік як споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів об`єктів іншого призначення, які експлуатуються, зокрема, підземних і наземних будівель і споруд, гірських та інших виробків і підземних порожнин (пункт 6 Порядку).
Цією ж постановою Кабінету Міністрів України затверджено Порядок використання у мирний час захисних споруд цивільного захисту для господарських, культурних і побутових потреб, за пунктом 3 якого у цьому Порядку терміни вживаються у значенні, наведеному в Кодексі цивільного захисту України, а також Типовий договір оренди захисних споруд цивільного захисту.
За частиною першою статті 32 КЦЗ України "Укриття населення в об`єктах фонду захисних споруд цивільного захисту" в редакції, діючій на час вирішення спору, до захисних споруд цивільного захисту належать сховище та протирадіаційне укриття.
Водночас за частиною другої цієї статті для укриття населення також використовуються споруди подвійного призначення - будівлі, споруди чи їх окремі частини, призначені для використання за основним функціональним призначенням з метою забезпечення суспільних або господарських потреб, а також мають відповідні захисні властивості та спроектовані, побудовані або пристосовані таким чином, щоб забезпечити умови для тимчасового перебування людей у разі виникнення небезпеки їх життю та здоров`ю під час надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів.
Найпростіше укриття - це цокольне або підвальне приміщення, інша споруда підземного простору, в якій створені умови для тимчасового перебування людей (не менше 48 годин) у разі виникнення небезпеки їх життю та здоров`ю з метою зменшення непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів.
Захисні споруди цивільного захисту, споруди подвійного призначення, первинні (мобільні) та найпростіші укриття складають фонд захисних споруд цивільного захисту, є об`єктами такого фонду, мають стратегічне значення для забезпечення захисту населення і належать до засобів колективного захисту.
В особливий період нарощування фонду захисних споруд цивільного захисту здійснюється шляхом будівництва захисних споруд цивільного захисту, споруд подвійного призначення та виготовлення (монтування) первинних (мобільних) і облаштування найпростіших укриттів, а також (у разі потреби) відновлення пошкоджених (зруйнованих) об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту.
Частиною третьої статті 32 КЦЗ України визначено, що для вирішення питань щодо укриття категорій населення, визначених частиною третьою цієї статті, центральні органи виконавчої влади, інші органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання та інші юридичні особи завчасно створюють фонд захисних споруд цивільного захисту.
Порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку визначається Кабінетом Міністрів України (частина п`ята цієї ж статті).
Захисні споруди цивільного захисту в мирний час можуть передаватися в оренду для задоволення господарських, культурних та побутових потреб із збереженням цільового призначення таких споруд, крім тих, що перебувають у постійній готовності до використання за призначенням, а саме:
1) в яких розташовані пункти управління;
2) призначених для укриття працівників суб`єктів господарювання, що мають об`єкти підвищеної небезпеки;
3) розташованих у зонах спостереження атомних електростанцій та призначених для укриття населення під час радіаційних аварій;
4) призначених для укриття працівників об`єктів критичної інфраструктури, віднесених до 1 та 2 категорії критичності.
Особливості оренди захисних споруд цивільного захисту визначаються типовим договором оренди, що затверджується Кабінетом Міністрів України. До особливостей оренди захисних споруд цивільного захисту належить зокрема те, що розірвання договору оренди захисної споруди цивільного захисту (її частини), яка перебуває у державній або комунальній власності, здійснюється шляхом письмового повідомлення орендаря про таке розірвання не пізніш як за 24 години до розірвання договору. У такому разі орендар зобов`язаний звільнити захисну споруду цивільного захисту (її частину) протягом 24 годин з моменту повідомлення про розірвання договору.
Істотною умовою договору оренди захисної споруди цивільного захисту (її частини), яка перебуває у державній або комунальній власності, є умова щодо розірвання такого договору в односторонньому порядку у разі:
1) порушення порядку використання у мирний час захисної споруди цивільного захисту (її частини) для задоволення господарських, культурних і побутових потреб;
2) невиконання орендарем вимог частини шістнадцятої цієї статті.
Таким чином для розірвання договору оренди захисної споруди передбачений відмінний порядок ніж передбачений умовами частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України.
Матеріалами справи підтверджується, що 31 січня 2021 року між Управлінням з питань майна комунальної власності виконавчого комітету Хустської міської ради, як Орендодавцем та Фізичною особою-підприємцем Фарберовим Володимиром Наумовичем, як Орендарем було укладено Договір оренди нежитлових приміщень №2-22.
За доводами позивача згідно Технічного паспорта на захисну споруду цивільного захисту (цивільної оборони), обліковий № 27730 за адресою в м. Хуст, вул. Івана Франка, №113 знаходиться захисна споруда цивільного захисту, а саме ПРУ. За планом захисної споруди цивільного захисту (цивільної оборони), обліковий № 27730, така знаходиться за вищевказаною адресою. Крім того, у відповідності до цього плану вказано, що споруда цивільного захисту знаходиться саме на І поверсі літери А. За даними витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 15.03.2021 року, зокрема, складовою частиною об`єкта нерухомого майна – будівлі комунального некомерційного підприємства «Хустська центральна лікарня імені Віцинського Остапа Петровича» є лікувальний корпус, А.
Позивач стверджує, що на плані захисної споруди цивільного захисту (цивільної оборони), який міститься у технічному паспорті на захисну споруду цивільного захисту (цивільної оборони) за реєстровим № 364 не значиться орендована площа, яка зазначена у Договорі №2-22 оренди нежитлових приміщень (площа 29,6 м.кв.). Даний паспорт був виготовлений станом на 29.10.2010 р., а право власності у позивача на цю споруду виникло у 2021 році. Іншого паспорта не було виготовлено. 
Таким чином, не зважаючи на віднесення об`єкту оренди до споруд, які можуть передаватись в оренду на підставі типовим договору оренди захисних споруд цивільного захисту, що підтверджується наявність Технічного паспорта на захисну споруду цивільного захисту (цивільної оборони), обліковий № 27730 з відповідачем укладено саме договір оренди нежитлових приміщень №2-22 та про наявність обставин які можуть перешкодити використати майно за цільовим призначенням останньому не повідомлено.
Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 390/34/17 (провадження № 61-22315сво18) зроблено висновок про те, що добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки) ґрунтується ще на римській максимі - "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.
У рішенні ЄСПЛ у справі «Пайн Велі Девелопмент ЛТД» та інші проти Ірландії» від 23 жовтня 1991 року зазначено, що статтю 1 Першого протоколу до Конвенції можна застосувати до захисту «правомірних очікувань» щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки їх можна вважати складовою частиною власності. «Правомірні очікування» виникають у особи, якщо нею було дотримано всіх вимог законодавства для отримання відповідного рішення уповноваженого органу, а тому вона мала усі підстави вважати, що таке рішення є дійсним, та розраховувати на певний стан речей.
Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що рішення Хустської міської ради №2368 від 21.02.2025 року «Про розірвання договорів оренди майна комунальної власності Хустської міської територіальної громади в односторонньому порядку» не ґрунтується на визначених у п. 12.7. Договору оренди №2-22 від 31 січня 2022 року та ч. 2 ст. 24 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» підстав, з яких Орендодавець вправі в односторонньому порядку розірвати договір оренди. 
Оскільки сторонами укладено саме договір оренди нежитлових приміщень на який розповсюджуються положення частини 2 статті 651 Цивільного кодексу України прийняття відповідачем рішення №2368 від 21.02.2025 року не має і не може мати своїм безпосереднім наслідком розірвання Договору оренди та припинення орендних правовідносин між сторонами Договору без ініціювання такого питання в судовому порядку.
Таким чином у суду відсутні правові підстави для зобов`язання відповідача звільнити шляхом виселення з вбудованого нежитлового приміщення – приміщення першого поверху будинку ХЦЛ площею 29,6м.кв. за адресою: м. Хуст, вул. І.Франка, 113.
Як і відсутні правові підстави для стягнення з відповідача 76 061,04 грн неустойку за період із 19.03.2025 по 07.07.2025. Оскільки стягнення неустойки передбаченої частиною другою статті 785 ЦК України безпосередньо пов`язано з встановленням обставин використання майна після припинення договору найму. Проте такі обставини судом не встановлені. 
Відповідно до ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ст. 74 Господарського процесуального кодексу України обов`язок доказування і подання доказів віднесено на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Сторонами у справі не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження наявності інших обставин ніж ті, що досліджені судом.
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

ВИСНОВКИ СУДУ
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги Хустської міської ради, м. Хуст до Фізичної особи-підприємця Фарберова Володимира Наумовича про стягнення суми 76 061,04 грн та звільнення майна задоволенню не підлягають.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Відповідно до ч.4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 240, 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Закарпатської області

ВИРІШИВ:
1. У задоволенні позову відмовити повністю.
2. Судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 31.07.2026.

Суддя О. Ф. Ремецькі