Справа № 615/1787/26 
Провадження № 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2026 року сел. Покотилівка

Суддя Харківського районного суду Харківської області Базов О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно 
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, генерального директора ПСП «Шарівка» код ЄДРПОУ 30760428, податковий номер НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 . 
ВСТАНОВИВ:
03.06.2026 року головним державним інспектором відділу перевірок податкових агентів управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Харківській області Осипенко А.В. при перевірці ПСП «Шарівка» за адресою: Харківська обл.. Харківський район. Селище Травневе, вул. Фаьрична, буд. 15, встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 генеральний директор ПСП «Шарівка», вчинив неутримання та неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при сплаті фізичній особі доходів – за результатами перевірки донараховано податок на доходи фізичних осіб на загальну суму 1306388,51 грн., в тому числі не перераховано податок доходи фізичних осіб в сумі 425328,46 грн., та несвоєчасно перераховано податок в сумі 881060,05 грн. за період 2020-2026 роки, чим було порушено п.п. 168.1.2, п.п. 168.1.4, п.п. 168.1.5 п. 168.1 ст. 168, п. 176.2 (а) ст. 176 Податкового кодексу України.
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце проведення судових засідань повідомлений належним чином, у тому числі шляхом публікації оголошень на офіційному веб-порталі "Судова влада України". Причини неявки не повідомила.
Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Більш того, суд вважає необхідним зазначити про те, що у своєму рішенні від 26.04.2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», Європейський суд з прав людини вказав на те, що розумність тривалості провадження в суді повинна оцінюватись відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника (в даному випадку порушника) та відповідних органів влади, а також важливості для заявника (порушника) питання, що розглядається.
Окрім цього, у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Статтею 277 КУпАП визначені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, відповідно до яких справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.
Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.
Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади, а не понесення відповідальності за скоєне правопорушення дискредитує державу та руйнує моральні цінності суспільства.
Беручи до уваги, що судом вжито всіх необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 в судовому розгляді, враховуючи положення ст. 38 КУпАП, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , враховуючи, що ухилення від явки до суду може мати на меті уникнення відповідальності особою через сплив строків притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно до ст. 268 КУпАП справу може бути розглянуто за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за умови, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи, і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до ст.7КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Як зазначено у ст.9КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно ст.245КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст. ст. 252, 280КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 1 статті 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення порядку ведення податкового обліку.
Частиною 1 статті 163-4 КУпАП передбачена відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушеняь, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, підтверджується сукупністю зібраних та досліджених доказів у справі, а саме: 
-протоколом про адміністративне правопорушення № 237/20-40-24-11-06 від 03.06.2026 року; 
-копією наказу від 03.09.2019 про те, що ОСОБА_1 приступає до виконання обов`язків генерального директора ПСП «Шарівка»; 
-рішення №2 ПСП «Шарівка»;
-актом про результати документальної планової виїзної перевірки ПСП «Шарівка» №22360/20-40-07-01-05/30760428 від 03.06.2026.

Виходячи з вищевикладеного суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.
Суд при накладенні стягнення, керуючись ст.ст. 33-35 КУпАП, враховує характер вчинених правопорушень, відомості про особу порушника, ступінь її вини, обставини що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а тому вважає необхідним та достатнім накласти на правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-38, 40-1, ч. 1 ст. 163-4, ст. 276, ст.ст. 283-285 КУпАП, суд
ПОСТАНОВИВ:
Визнати ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3 (трьох) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) грн. 00 коп. на користь держави.
Стягнути з ОСОБА_1 ,   ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн. 60 копійок.
Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Документ, що підтверджує сплату штрафу, або його копія не пізніше трьох робочих днів після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 307 КУпАП, надсилається правопорушником до органу (посадовій особі), який виніс постанову про накладення цього штрафу.
У разі несплати правопорушником штрафу у вищевказаний строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.
Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці.
Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 діб з дня її винесення.

Суддя           О.В.Базов