Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2026 року | справа № 580/5481/26
| м. Черкаси
Черкаський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Гаврилюка В.О.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави до Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Заступник керівника Уманської окружної прокуратури (далі – прокурор, позивач) в інтересах держави подав позов до Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (далі – відповідач), в якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації, щодо невиконання вимог чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини – «Корчма XVIII ст.», що розташований в с. Роги Уманського району Черкаської області (охоронний № 230043);
- зобов`язати Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації, вчинити дії, спрямовані на забезпечення складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини - «Корчма XVIII ст.», що розташований в с. Роги Уманського району Черкаської області (охоронний № 230043).
В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що всупереч вимог чинного законодавства відповідачем допущено протиправну бездіяльність, яка полягає у невиготовленні упродовж тривалого часу облікової документації на об`єкт культурної спадщини – «Корчма XVIII ст.», що розташований в с. Роги, Уманського району Черкаської області, яка відповідає актуальній редакції Порядку обліку об`єктів культурної спадщини.
Ухвалою від 29 травня 2026 року суддя Черкаського окружного адміністративного суду відкрив провадження у справі, вирішив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відзив на позов від відповідача до суду не надходив.
Розгляд справи по суті відповідно до частини 3 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розпочато через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Розглянувши матеріали адміністративної справи, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд зазначає таке.
Суд встановив, що постановою Кабінету Міністрів України від 07.07.2023 № 693 «Про внесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» «Корчма, XVIII ст.» в с. Роги Уманського району внесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі – Реєстр) як пам`ятка архітектури національного значення (охоронний № 230043).
У відповідь на запит прокурора Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА листом від 23.10.2025 № 02/01-05.01-10/848/02/01-05.01-10/28244 повідомила Уманську окружну прокуратуру про те, що паспорт на пам`ятку національного значення: «Корчма» (охоронний № 230043), не виготовлялися у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань.
Крім того, у відповідь на запит прокурора Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА листом від 24.02.2026 № 1699-26 повідомила, що Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації облікова документація на пам`ятку, згадану в листі, не виготовлялася у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань.
Прокурор вважає протиправною бездіяльність відповідача щодо не складання облікової документації на щойно виявлений об`єкт культурної спадщини, а тому звернувся в суд за захистом інтересів держави.
Під час вирішення спору по суті суд зазначає таке.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За змістом преамбули Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, охороняються державою. Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
Положеннями статті 1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» передбачено, що об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.
Пам`ятка культурної спадщини – об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (не включення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.
Облікова документація - документація, що формується в порядку обліку об`єктів культурної спадщини та містить дані щодо цінності об`єкта культурної спадщини, характерних властивостей, що становлять його історико-культурну цінність (предмет охорони об`єкта культурної спадщини), етапів розвитку, просторових, функціональних характеристик, стану збереження, а також дані проведених досліджень.
Згідно із ст. 2 Закону України «Про охорону культурної спадщини» за видами об`єкти культурної спадщини поділяються на: археологічні; історичні; об`єкти монументального мистецтва; об`єкти архітектури; об`єкти містобудування; об`єкти садово-паркового мистецтва; об`єкти науки і техніки.
Відповідно до ст. 13 Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки.
Згідно з ч. 1 ст.14 Закону України «Про охорону культурної спадщини» занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) провадяться відповідно до категорії пам`ятки:
пам`ятки національного значення - постановою Кабінету Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини протягом одного року з дня одержання подання;
пам`ятки місцевого значення - рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини за поданням відповідних органів охорони культурної спадщини або за поданням Українського товариства охорони пам`яток історії та культури, інших громадських організацій, до статутних завдань яких належать питання охорони культурної спадщини, протягом одного місяця з дня одержання подання.
Відповідно до ч. 2 ст. 14 Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкт культурної спадщини до вирішення питання про його реєстрацію як пам`ятки, вноситься до Переліку об`єктів культурної спадщини (далі - Перелік) і набуває правового статусу щойно виявленого об`єкта культурної спадщини.
Порядок обліку об`єктів культурної спадщини затверджений наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 № 158 (далі – Порядок № 158).
За змістом пункту 5.10-5.12 розділу V Порядку № 158 після занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру, орган охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки культурної спадщини, ініціює розроблення паспорту пам`ятки культурної спадщини відповідно до виду пам`ятки за формою, наведеною у додатку 9 або додатку 10 до цього Порядку.
Паспорт пам`ятки культурної спадщини складається у двох примірниках та підписується розробником та представником органу охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки.
Після підписання паспорту пам`ятки культурної спадщини відповідно до вимог пункту 5.11 цього розділу, електронна копія паспорта, отримана шляхом сканування (фотографування) паперового документа, відповідність оригіналу та правовий статус якого засвідчується накладанням кваліфікованого електронного підпису посадової особи органу охорони культурної спадщини, повноваження якого поширюються на територію розміщення пам`ятки, направляється до МКСК.
Отже, паспорт пам`ятки культурної спадщини є обов`язковим документом, який розробляється та оформлюється уповноваженим органом охорони культурної спадщини.
Відповідно до п. 13.1 розділу ХІІІ Порядку № 158 на кожну пам`ятку формується облікова справа у паперовій та електронній формах, виготовлена шляхом сканування документів.
Облікова справа містить такі документи (за наявності): 1) картку виявлення об`єкта культурної спадщини; 2) копію рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку; 3) облікову картку; 4) паспорт пам`ятки культурної спадщини; 5) облікову документацію, складену за формою, затвердженою до набрання чинності цим Порядком; 6) протоколи Експертної комісії; 7) копію рішення про занесення пам`ятки до Реєстру; 8) копію рішення про внесення змін до відомостей Реєстру, внесення змін до Реєстру; 9) копію повідомлення власника про набуття статусу пам`ятки; 10) технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж території пам`ятки; 11) копію рішення про визначення меж території пам`ятки; 12) копію рішення про встановлення режиму використання пам`ятки, її території; 13) охоронний договір; 14) науково-проєктну документацію з визначення режимів використання пам`ятки, її території, меж та режимів зон охорони пам`ятки (оригінал або копію), іншу науково-проєктну документацію; 15) копію рішення про затвердження науково-проєктної документації про визначення меж та режимів зон охорони пам`ятки; 16) матеріали наданих адміністративних послуг та документи, на підставі яких вони надані; 17) матеріали моніторингу; 18) документи про застосування заходів реагування на порушення законодавства у сфері охорони культурної спадщини (п. 13.2 розділу ХІІІ Порядку № 158).
Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України «Про охорону культурної спадщини» до органів охорони культурної спадщини належить, зокрема, обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.
У відповідності до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, серед іншого, належить: 
- здійснення контролю за виконанням цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини;
- забезпечення виготовлення, складання і передачі центральному органові виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини наукової документації з описами та фіксацією об`єктів культурної спадщини, а в разі отримання дозволу на їх переміщення (перенесення) - демонтаж із них елементів, які становлять культурну цінність, з метою збереження.
Аналіз положень ч. 1 ст. 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини», а також положень Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженому наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 № 158, вказує на те, що саме відповідач ініціює розроблення паспорту пам`ятки культурної спадщини та забезпечує виготовлення облікової документації на об`єкт культурної спадщини.
Суд вище встановив, що у відповідь на запит прокурора Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА листом від 23.10.2025 № 02/01-05.01-10/848/02/01-05.01-10/28244 повідомила Уманську окружну прокуратуру про те, що паспорт на пам`ятку національного значення: «Корчма» (охоронний № 230043), не виготовлялися у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань. 
Крім того, у відповідь на запит прокурора Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА листом від 24.02.2026 № 1699-26 повідомила, що Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації облікова документація на пам`ятку, згадану в листі, не виготовлялася у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань.
Суд зазначає, що станом на час розгляду цієї справи відсутні докази складення паспорту на пам`ятку національного значення: «Корчма» (охоронний № 230043) та облікової документації на неї.
Відтак, суд дійшов висновку, що відповідач не вжив заходів, спрямованих на складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини – «Корчма XVIII ст.», що розташований в с. Роги Уманського району Черкаської області (охоронний № 230043).
Щодо повноважень прокурора на звернення із цим позовом, суд врахував таке.
Захист прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави згідно зі ст.1 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру» відносяться до мети здійснення функцій прокуратури України.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. (ч. 3 ст. 23 вказаного Закону).
Суд врахував, що у спірних правовідносинах саме уповноважений орган державної влади допустив протиправну бездіяльність у сфері охорони культурної спадщини, відтак відсутність органу який захищає інтереси держави у спірних правовідносинах є встановленою законом підставою для звернення прокурора в суд з цим позовом.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов належить задовольнити.
Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує таке.
Згідно із статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до частини 2 статті 139 вказаного Кодексу при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Зважаючи на вказане, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 14, 73-77, 139, 242 – 246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправною бездіяльність Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації щодо невиконання вимог чинного законодавства України із забезпечення складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини – «Корчма XVIII ст.», що розташований в с. Роги Уманського району Черкаської області (охоронний № 230043).
Зобов`язати Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації вчинити дії, спрямовані на забезпечення складання облікової документації на об`єкт культурної спадщини - «Корчма XVIII ст.», що розташований в с. Роги Уманського району Черкаської області (охоронний № 230043).
Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Учасники справи:
1) прокурор – Заступник керівника Уманської окружної прокуратури (20303, Черкаська обл., Уманський р-н, м. Умань, вул. Гайдамацька, 16);
2) відповідач – Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації (18001, Черкаська обл., Черкаський р-н, м. Черкаси, бульв. Шевченка, 185, код ЄДРПОУ 40270297).
Рішення складене у повному обсязі та підписане 02.09.2026.

Суддя | Василь ГАВРИЛЮК