Справа № 496/4479/25
Провадження № 2-др/496/12/26

ДОДАТКОВЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2026 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:
головуючого - судді Бурана В.М.,
за участю секретаря судового засідання Агаджанян Д.Х.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка заяву представника позивача про ухвалення додаткового судового рішення у справі за позовом АТ «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії та судових витрат,-

УСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебувала зазначена цивільна справа, за результатами розгляду якої судом, 05.12.2025 р. ухвалено рішення про задоволення позову, а саме, суд вирішив стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь АТ «ДТЕК Одеські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 12157,29 грн. та судовий збір в розмірі 3028,00 грн.
В подальшому представник позивача звернулась до суду з заявою про поновлення строку для подання доказів понесених витрат на правничу допомогу та постановлення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат, в якій просить стягнути з відповідачів на користь АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000 грн.
Частина 3 ст. 270 ЦПК України наголошує на те, що суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення, а в разі якщо суд вирішує лише питання про судові витрати без повідомлення учасників справ.
Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.
Позивач повідомлений про дату судового засідання в системі «Електронний суд».
Відповідач ОСОБА_2 просив відмовити в задоволення заяви про стягнення судових витрат у розмірі 6 000 грн. 
Верховний Суд в постанові від 01.10.2020 по справі №361/8331/18 висловився, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Таким чином, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін у якнайскорішому розгляді справи, усвідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності належним чином повідомлених про дату і час судового засідання учасників справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами у зв`язку з неявкою сторін.
Дослідивши надані докази, суд дійшов висновку, що заява про поновлення строку для подання доказів понесених витрат на правничу допомогу та компенсування таких витрат, підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно зі ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.
Враховуючи те, що остаточний розмір понесених витрат на професійну правничу допомогу можна встановити лише після ухвалення судового рішення, підписання розрахунку витрат на оплату послуг адвоката (з детальним описом робіт) та отримання доказів оплати витрат на правничу допомогу, а повний текст рішення суду сторона позивача отримала 08.02.2026 року в підсистемі «Електронний суд», суд робить висновок, що ці обставини є поважними причинами пропуску стороною позивача, встановленого ч. 8 ст. 141 ЦПК України п`ятиденного строку для подання доказів, які підтверджують понесення витрат на професійну правничу допомогу, а тому вважає за необхідне поновити представнику позивача строк на подання доказів та задовольнити заяву про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.
Понесені позивачем витрати на професійну правничу допомогу заявлені представником разом із позовною заявою, які орієнтовно становили 6000 грн.
Рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 05.12.2025 року позовні вимоги АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії задоволено.
Згідно статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
Учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги (стаття 15 ЦПК України).
Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини 3 статті 2 ЦПК України).
Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.
Практична реалізація згаданого принципу в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відбувається в такі етапи:
1) попереднє визначення суми судових витрат (стаття 134 ЦПК України);
2) визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами (стаття 137 ЦПК України);
3) Розподіл судових витрат між сторонами (стаття 141 ЦПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Водночас зі змісту частини 4 статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч. 2).
Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини 2 статті 137 ЦПК України).
Аналогічний правовий висновок міститься постанові Верховного Суду від 02.09.2020 в справі №329/766/18 (провадження №61-6627св20).
Так, судом встановлено, що між позивачем АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та АДВОКАТСЬКИМ ОБ`ЄДНАННЯМ «ПЕРШИЙ РАДНИК» укладено договір про надання правової допомоги № 7074-ООЕ від 22 січня 2024 року.
30 грудня 2025 року між АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та АДВОКАТСЬКИМ ОБ`ЄДНАННЯМ «ПЕРШИЙ РАДНИК» укладений новий договір про надання правничої допомоги № 621-ОЕМ-РП, що підтверджується його копією, долученою до заяви.
Позивач сплатив адвокату Жук В.О. витрати за надання правової допомоги у цій справі у розмірі 6000 грн., що підтверджується звітом від 30.12.2025 року про надання правничої допомоги № 13 – ОЕМ за Договором про надання правничої допомоги № 621-ОЕМ-РП від 30 грудня 2025 року.
Суд зазначає, що як вбачається з матеріалів справи, адвокат Жук В.О. здійснювала представництво інтересів за дорученням безпосередньо АТ «ДТЕК Одеські електромережі», що підтверджується копією довіреності на представлення інтересів (а.с. 33).
З матеріалів справи не вбачається, що адвокат Жук В.О., яка прийнята на посаду в АО «Перший радник» за сумісництвом, виконувала доручення з приводу виконання договірних відносин, які виникли з договору про надання правової допомоги укладеним між АТ «ДТЕК Одеські електромережі» та АО «Перший радник».
Окрім того, суд звертає увагу, що адвокат Жук В.О. здійснювала повноваження на представлення інтересів АТ «ДТЕК Одеські електромережі» за довіреністю, а тому відсутні підстави вважати, що адвокат здійснювала представництво АО «Перший радник» в інтересах АТ «ДТЕК Одеські електромережі» за ненаданням до суду ордеру та договору про надання правничої допомоги.
На підставі вищевикладених обставин, суд вважає, що заява представника позивача АТ «ДТЕК Одеські електромережі» про стягнення витрат на професійну правничу (правову) допомогу в розмірі 6 000 гривень не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 133, 137, 141, 147, 260,270 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Поновити строк для звернення до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення.
Заяву представника позивача про ухвалення додаткового судового рішення у справі за позовом АТ «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії та судових витрат – залишити без задоволення.
Додаткове рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Повний текст рішення складено 25.05.2026 року, з урахуванням навантаження на склад суду, яке пов`язано з тим, що від штатної кількості – 11 суддів, зараз здійснюють правосуддя тільки - 6, недостатня кількість суддів, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл справ, введенням воєнного стану, обумовлює збільшення строку виготовлення повного тексту рішення суду, оскільки показники навантаження перевищують нормативні у 8 разів, суд першої інстанції позбавлений можливості дотримання строків, передбачених національним законодавством.
З урахуванням рекомендованих Вищою радою правосуддя показників, ДСА України зробила розрахунок необхідної кількості суддів для здійснення ефективного правосуддя, яка суттєво перевищує кількість суддів визначену рішенням ВРП від 24 серпня 2023 р. 852/0/15/ - 23. Згідно розрахунків ДСА України, чисельність суддів Біляївського районного суду Одеської області, з урахуванням рівня навантаження, має складати 47 осіб. Зараз штатна кількість – 11 суддів, фактично здійснюють правосуддя тільки – 6 суддів.

Суддя:         В.М. Буран