| ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 381/2146/26 Суддя (судді) першої інстанції: Анапріюк С.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Попової О.Г., суддів: Говоруна О.В., Чуприни О.В., розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.04.2026 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-
В С Т А Н О В И В: 
01 квітня 2026 року адвокат Зачепіло Зоряна Ярославівна в інтересах ОСОБА_1 звернулася в Фастівський міськрайонний суд Київської області із адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності від 25.02.2026 № R380191.
Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.04.2026 залишено без руху позовну заяву для надання заяви з обґрунтуванням наявності у позивача дійсних об`єктивних поважних причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом з часу, коли йому стало відомо про зміст оскаржуваної постанови відповідача (з 25.02.2026) до часу звернення за правовою допомогою (23.03.2026), а також до часу звернення з цим позовом до суду. 
22.04.2026 на адресу суду першої інстанції від представника позивача - адвоката Зачепіло З.Я. надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.04.2026 відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності вважати неподаною та повернуто позивачу.
Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вище вказане рішення та ухвалити нове, яким направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції винесена з порушенням норм матеріального права. На думку представника позивача, суд першої інстанції формально підійшов до оцінки доводів щодо поважності пропуску строку звернення до суду, з урахування фізичного стану позивача, особи з інвалідністю під час воєнного стану в країні. 
ІНФОРМАЦІЯ_2 правом надання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що відповідно до частини четвертої статті 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Відповідно до частини першої статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг.
Згідно пункту 3 частини першої статті 311 КАС України, справа розглядається в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного. 
За правилами частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Згідно статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Строк, що визначається роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року цього строку.
Строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.
Якщо закінчення строку, що визначається місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, то строк закінчується в останній день цього місяця.
Останнім днем строку, який закінчується вказівкою на певний день, вважається цей день.
Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.
Останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.
Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.
Зупинення провадження в адміністративній справі зупиняє перебіг усіх процесуальних строків у цій адміністративній справі. Перебіг процесуальних строків продовжується з дня поновлення провадження.
Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною другою статті 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не довів та не підтвердив належними та допустимими доказами обставини, які йому перешкодили починаючи з 25.02.2026 (часу, коли йому стало відомо про прийняту відповідачем постанову та про її зміст) у визначений десятиденний строк звернутися до суду з цим позовом. Також не надав суду докази наявності об`єктивних та непереборних обставин, які унеможливили звернення до суду з адміністративним позовом аж до квітня 2026 року.
Колегія суддів вважає такі висновки суду першої інстанції помилковими та такими, що зроблені внаслідок неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, без урахування всіх обставин цієї справи, що залишилися поза увагою.
Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є особою з інвалідністю ІІІ групи, що підтверджується довідкою МСЕК серії АВ №1053646.
Предметом судового оскарження цієї справи є постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності від 25.02.2026 №R 380191.
Як вказує представник позивача в позовній заяві, про існування оспорюваної постанови його довірителю стало відомо 25 лютого 2026 року із мобільного застосунку «Резерв+».
З 27.02.2026 по 03.02.2026 та з 03.03.2026 по 05.03.2026 ОСОБА_2 був тимчасово непрацездатним у зв`язку із захворюванням або травмою загального характеру, а 23.03.2026 позивачем із Адвокатським об`єднанням «Захист» укладено договір про надання адвокатських послуг №23/46191, а відповідно до акту виконаних робіт від 01.04.2026, позивачу надано правову допомогу та направлено адміністративний позов до суду в той же день, - 01.04.2026.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що суд першої інстанції взагалі не з`ясував, чи отримував позивач оспорювану ним постанову та чи була така постанова направлена відповідачем позивачу. 
Відповідно до частини першої статті 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Тобто, поняття "поважні причини пропуску процесуальних строків" є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.
Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.
Відповідно до вимог частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Так, у справі "Bellet v. France", Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Право на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.
Враховуючи вищенаведене, а також те, що строк пропущений позивачем, особою з інвалідністю, на апеляційне оскарження під час дії військового стану, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, висновок суду першої інстанції про пропуск позивачем строку звернення та повернення позовної заяви необґрунтованим.
Відповідно до частини третьої статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
За змістом частини першої статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Керуючись статтями 229, 310, 312, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу   ОСОБА_1   - задовольнити.
Ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.04.2026 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - скасувати.
Справу №381/2146/26 направити до Фастівського міськрайонного суду Київської області для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених статтями 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.
Головуючий суддя О.Г. Попова

Судді: О.В. Говорун 

О.В. Чуприна