14.07.2026

Справа № 642/4355/26
Провадження № 3/642/933/26
ПОСТАНОВА
 Іменем України
14 липня 2026 року м. Харків
Суддя Холодногірського районного суду м. Харкова Бородіна О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли до суду з Першого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України у відношенні
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,  громадянки України, директора ТОВ «Харківський бронетанковий завод», який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ч.1 ст. 185-13 КУпАП, -
ВСТАНОВИВ:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення б/н від 01.06.2026, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ХБТЗ, 20.05.2026 за місцезнаходженням зазначеного товариства і вул. Велика Панасівська, 222, м. Харків у порушення вимог ч. 5 ст. 40 КПК України та п. 3 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» не виконав законну вимогу посадової особи Національного бюро про надання інформації, викладену у запиті від 07.05.2026 № 513-288/15385, а саме - надав запитувану інформацію не у формі, вказаній у запиті, та не в повному обсязі, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 185-13 КУпАП.
Особа стосовно якої складено протокол ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, місце та час проведення судового засідання повідомлений належним чином.
Його захисник – адвокат Кравецький Е.В. у судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_1 свою винуватість не визнає, та подав клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-13 КУпАП. Клопотання обґрунтоване тим, що протокол від 01.06.2026 складено з істотними порушеннями вимог ст. 256 КУпАП, а саме у протоколі відсутній підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також відсутня відмітка про роз`яснення прав і обовязків, передбачених ст. 268 КУпАП. та долучені документи не завірені належним чином. Також звертає увагу на те, що в матеріалах справи відсутні документи на підтвердження повноважень підписання запитів в порядку ч. 2 ст. 93 КПК України 
Вказує, що в матеріалах адміністративної справи відсутні документи, які б підтверджували, що керівник підрозділу НАБУ Уляна Чучкевич входить до групи слідчих (чи є старшою групи слідчих) по кримінальному провадженню №12022221180000343 від 29.03.2022. 
Так, з запиту від 07.05.2026 за №513- 288/15385 вбачається, що підставою для його надіслання є ч. 2 ст. 93 КПК України та п.3 ч.1 ст.17 Закону України «Про Національне бюро України». 
Разом з тим, до матеріалів справи не надано жодного документу (витягу з Єдиного реєстр досудових розслідувань) або постанови про створення групи слідчих (детективів), якою би підтверджувалося, що запит підписано та направлено посадовою особою з належними повноваженнями, та яка входить до групи слідчих чи є керівником органу досудового розслідування, який мав право на підписання подібного запиту в порядку ч.2 ст.93 КПК України, як сторона обвинувачення.
Також запит №513- 288/12899 від 21.04.2026, який підписав детектив НАБУ Микита Євстіфеєв, адже у матеріалах справи так само відсутні документи на підтвердження того, що останній входить до групи слідчих(чи є старшим групи) по кримінальному провадженню №12022221180000343 від 29.03.2022. 
В тому числі захисник вказує, що в матеріалах справи відсутні документи на підтвердження повноважень підписання запитів в порядку п.3 ч.1 ст.17 Закону України «Про Національне бюро України». 
Положеннями п.3 ч.1 ст.17 Закону України «Про Національне бюро України» передбачено право витребовувати за рішенням керівника структурного підрозділу Національного бюро та одержувати в установленому законом порядку у вказаному в запиті вигляді та формі від інших правоохоронних та державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій інформацію, необхідну для виконання обов`язків Національного бюро. 
Отже, подібне витребування інформації та документів можливе лише за рішенням керівника структурного підрозділу НАБУ. 
Вказує, що у відповідності до ст.5 Закону України «Про Національне бюро України», директором НАБУ на даний час, як структурні підрозділи створено: Перший Головний підрозділ детективів; Другий Головний підрозділ детективів; Третій Головний підрозділ детективів; Четвертий Головний підрозділ детективів; Підрозділ детективів організаційно-аналітичного забезпечення та стратегічного розвитку; Другий Головний спеціальний підрозділ детективів (Д-2); Підрозділ детективів цифрової криміналістичної лабораторії; Підрозділ детективів інформаційної безпеки; Підрозділ детективів О-2; Підрозділ детективів з фінансових розслідувань; Управління кримінального аналізу та фінансових розслідувань; Управління бухгалтерського обліку та звітності; Управління інформаційних технологій; Управління забезпечення фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; Відділ юридичного забезпечення та представництва в судах; Міжнародно-правовий відділ; Управління комунікацій та зовнішніх зв`язків; Управління внутрішнього контролю; Управління спеціальних операцій; Управління по роботі з персоналом; Відділ документообігу; Режимно-секретний відділ; Сектор забезпечення роботи Директора Бюро; Відділ внутрішнього аудиту; Львівське територіальне управління; Одеське територіальне управління; Харківське територіальне управління. 
Дана інформація викладена на офіційному сайті НАБУ (https://nabu.gov.ua/about-the-bureau/struktura-ta-kerivnitctvo/struktura/osnovni-funkciyistrukturnyh-pidrozdiliv/) . 
Але ні в керівних документах, ні на сайті НАБУ немає в якості структурного підрозділу – «Третій підрозділ детективів Першого Головного підрозділу детективів». 
Захисник зазначає, що вказана обставина свідчить про те, що в матеріалах справи відсутній доказ того, що керівник Третього підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів НАБУ Уляна Чучкевич мала право на підписання та направлення запиту від 07.05.2026 за №513-288/15385 з підстав п.3 ч.1 ст.17 Закону України «Про Національне бюро України». 
Крім того вказує на відсутність підстав для витребування інформації одночасно з підстав ч.2 ст.93 КПК України та п.3 ч.1 ст.17 Закону України «Про Національне бюро України».
Так, перший запит детектива НАБУ був відправлений саме в рамках кримінального провадження №12022221180000343 від 29.03.2022 з підстав ст.93 КПК України. 
Тому вважає, що у разі наявності кримінального провадження детективи не вправі збирати докази в порядку ст. 17 Закону, а повинні застосовувати лише інструментарій, передбачений Кримінальним процесуальним кодексом України, адже останній встановлює чіткий правовий механізм надання стороні кримінального провадження доступу до документів особи, у володінні якої вони перебувають (тимчасовий доступ). 
Щодо складу адміністративного правопорушення через надання відповіді на запит НАБУ не у формі, що визначена у запиті, а також через неповне надання інформації, захисник вказує наступне.
У запиті від 07.05.2026 за №513-288/15385 просили надати витяг з регістрів бухгалтерського обліку усього майна ремонтного фонду, що накопичилися у ході виконання визначених договорів. Як стверджує детектив НАБУ, то посадова особа у запиті скористалася своїм правом щодо визначення у вказаному запиті форми надання запитуваної інформації, а саме витяги з регістрів бухгалтерського обліку мають бути надані по кожному договору, та кожної одиниці відповідного майна із відображенням шляхом подвійного запису на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку та реквізитами первинних документів. 
Після надання ТОВ «ХБТЗ» відповіді №5/20/16 від 20.05.2026, детектив прийшов до висновку, що відповідь надана не у формі визначеній у запиті, адже відомості не містять відомостей про відображення відповідних операцій шляхом подвійного запису. 
Разом з тим, з даного питання ТОВ «ХБТЗ» у відповіді №5/20/16 від 20.05.2026 надав пояснення щодо неможливості надання запитуваної інформації у тому вигляді, як просить надати детектив. З вказаних пояснень вбачається, що Товариство у своїй діяльності та веденні бухгалтерського обліку керується положеннями Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», Податковим кодексом України, Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку (наказ Мінфіну № 88), Національним положення (стандарти) бухгалтерського обліку (НП(С)БО) та Міжнародні стандарти фінансової звітності (МСФЗ).
ТОВ «ХБТЗ» у відповідь на запит надав витяги з регістрів бухгалтерського обліку (у формі реєстрів бухгалтерського обліку) щодо повернення ремонтного фонду за період з 2015-2020 років за підписом посадової особи у розрізі певних договорів, які зазначені у запиті. Також додатково повідомлено, що в деяких періодах (зокрема 2015 рік) неможливо встановити по яким саме договорам поверталося майно, через особливості введення та збереження відомостей бухгалтерського обліку тих років. 
Отже, ТОВ «ХБТЗ» надав повну роздруківку відомостей бухгалтерського обліку по майну ремонтного фонду у тому вигляді, як воно зберігалося в обліку без проведення будь-яких змін такої інформації. 
Також вказано з приводу надання інформації по кожному договору та кожній одиниці ремонтного фонду, неможливо надати таку інформацію, адже у бухгалтерському обліку подібного обліку не було, адже запчастини могли описуватися і повертатися одразу по декільком договорам. 
Саме тому ТОВ «ХБТЗ» надало усю інформацію з бухгалтерського обліку по питанню усього майна ремонтного фонду по вказаним у запиті договорам у формі, як того вимагав детектив та як це фактично можливо було зробити технічно з бази даних підприємства. 
Також звертає увагу на те, що детектив НАБУ у запиті від 07.05.2026 за №513-288/15385 просив ТОВ «ХБТЗ» надати саме «витяги з регістрів бухгалтерського обліку», а не пояснення чи якісь іншу інформацію з приводу майна ремонтного фонду. Дана обставина є суттєвою, адже як зазначено вище, ТОВ «ХБТЗ» має можливість надати подібні витяги в тій формі та обсязі, в якій така інформація мітиться в бухгалтерському обліку. Якщо в бухгалтерському обліку ТОВ «ХБТЗ» за попередні періоди якась інформація не відображена у тому вигляді, як наполягає детектив НАБУ, то це означає лише те, що можливі порушення введення бухгалтерського обліку у попередніх періодах. Але НАБУ та його детективи не є уповноваженим органом на перевірку правильності ведення бухгалтерського обліку на підприємстві, а тому подібні недоліки введення бухгалтерського обліку мають бути предметом дослідження лише відповідних контролюючих органів. 
Зазначає, що ТОВ «ХБТЗ» у відповіді №5/20/16 від 20.05.2026 надало інформацію у формі, яку просив детектив НАБУ, з урахуванням інформації, яка фактично наявна у розпорядженні ТОВ «ХБТЗ».
Щодо повноти наданої інформації захисник вказує, що детектив НАБУ вважає, що ТОВ «ХБТЗ» у відповіді №5/20/16 від 20.05.2026 надано неповну інформацію на запит від 07.05.2026 за №513-288/15385 лише на тій підставі, що у розпорядженні НАБУ наявні наряди в/ч НОМЕР_1 щодо виконання договору від 24.03.2015 №294/15/21. 
Однак вважають такі твердження детектива НАБУ такими, що не відповідають дійсності. 
Так, ТОВ «ХБТЗ» з метою повного надання інформації, сприянню досудового розслідування та встановлення повноти даних у питанні повернення військового майна, надав детективу НАБУ роз`яснення щодо означених у запиті нарядів та пояснив, що частково по вказаним нарядам поверталося не тільки ремонтний фонд, але й майно, яке має статус «давальницька сировина».
Саме тому ТОВ «ХБТЗ» без зазначення цього у запиті від 07.05.2026 за №513- 288/15385 надало детективу НАБУ інформацію про повернення давальницької сировини у період 2015-2020 років до військових частин. 
Вказаний факт свідчить про сумлінність ТОВ «ХБТЗ» у питання надання повноти відповіді на запит від 07.05.2026 за №513-288/15385. 
Також звертає увагу, що недоречним є порівняння інформації бухгалтерського обліку та нарядів, які наявні у детектива НАБУ виходячи з того, що вказані наряди відсутні у ТОВ «ХБТЗ» і вони не є первинними документами чи документами бухгалтерського обліку, адже ТОВ «ХБТЗ» не має статусу військової частини. Такі наряди складалися на військове майно у відповідності до Закону України «Про правовий режим майна у Збройних Силах України»; Положення про порядок обліку, зберігання, списання та використання військового майна у Збройних Силах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 серпня 2000 року № 1225; Тимчасове керівництво з обліку військового майна у Збройних Силах України, Наказом Міністра оборони України від 24 грудня 2010 року № 690; Інструкції з обліку військового майна у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністерства оборони України №440 від 17.08.2017. 
Саме тому подібні акти приймання-передачі та наряди не відображаються в бухгалтерському обліку ТОВ «ХБТЗ». 
Вказує, що на нарядах, які додані до запиту від 07.05.2026 за №513-288/15385 немає підпису посадових осіб ТОВ «ХБТЗ», що також підтверджує факт відсутності таких нарядів або передання примірника такого наряду ТОВ «ХБТЗ», а також ставить під сумнів достовірність даних вказаних нарядів. 
Отже вважають доводи детектива НАБУ щодо неповноти наданої інформації необґрунтованими, адже повнота надання витягів з регістрів бухгалтерського обліку може порівнюватися лише із відомостями самого бухгалтерського обліку, а не документами третіх осіб. 
Отже вважає, що ТОВ «ХБТЗ» у №5/20/16 від 20.05.2026 та на запит від 07.05.2026 за №513-288/15385 надав повну та вичерпну інформацію щодо майна ремонтного фонду згідно відомостей (інформації) бухгалтерського обліку підприємства, тобто інформації, яка наявна у його розпорядженні. Крім того, ТОВ «ХБТЗ» надав додатково інформацію щодо давальницької сировини з метою співставлення з нарядами, які надавалися до запиту, з метою надання повної і всебічної відповіді на запит. 
Крім того, захисник вказує на те, що у запиті до ТОВ «Харківський бронетанковий завод» за підписом працівника НАБУ Уляни ЧУЧКЕВИЧ – керівника Третього підрозділу детективів витребувала у ТОВ «Харківський бронетанковий завод» інформацію про операції, що здійснювало Товариство.
При цьому порядок надання інформації, який визначений п. 3 ч. 1 ст. 17 та п. 5 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» є відмінний один від одного за суб`єктністю - повноваженнями певного суб`єкта на її запитування.
Отже запит, який 07.05.2026 спрямований до ТОВ «Харківський бронетанковий завод», стосувався саме інформації, яка може бути надана лише в порядку, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про Національне антикорупційне бюро України», бо фактично, за своїм змістом, є інформацією про операції юридичної особи (у даному випадку про господарські операції), а даний запит не є рішенням Директора Національного бюро або його заступника, яке погоджене з прокурором.
На підставі вказаного просить закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі протоколу про адміністративне правопорушення № б/н від 01.06.2026 за ч. 1 ст. 185-13 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Суд, заслухавши доводи захисника, дослідивши матеріали адміністративної справи, дійшов наступного висновку.
Розглядаючи справи про адміністративні правопорушення, суд відповідно до положень ст. 1 КУпАП здійснює охорону прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Правові основи організації та діяльності Національного антикорупційного бюро України визначені Законом України «Про Національне антикорупційне бюро України».
Відповідно положень ст.1цього Закону Національне антикорупційне бюро України є державним правоохоронним органом, на який покладається попередження, виявлення, припинення, розслідування та розкриття корупційних правопорушень, віднесених до його підслідності, а також запобігання вчиненню нових.
Завданням НАБУ є протидія кримінальним корупційним правопорушенням, які вчинені вищими посадовими особами, уповноваженими на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та становлять загрозу національній безпеці.
Відповідно до ч. 1 ст.16зазначеного Закону Національне бюро здійснює оперативно-розшукові заходи з метою попередження, виявлення, припинення та розкриття кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності, а також в оперативно-розшукових справах, витребуваних від інших правоохоронних органів; здійснює досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності, а також проводить досудове розслідування інших кримінальних правопорушень у випадках, визначених законом; вживає заходів щодо розшуку та арешту коштів та іншого майна, які можуть бути предметом конфіскації або спеціальної конфіскації у кримінальних правопорушеннях, віднесених до підслідності Національного бюро, здійснює діяльність щодо зберігання коштів та іншого майна, на яке накладено арешт; взаємодіє з іншими державними органами, органами місцевого самоврядування та іншими суб`єктами для виконання своїх обов`язків; здійснює інформаційно-аналітичну роботу з метою виявлення та усунення причин і умов, що сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності Національного бюро; забезпечує особисту безпеку працівників Національного бюро та інших визначених законом осіб, захист від протиправних посягань на осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, у підслідних йому кримінальних правопорушеннях; забезпечує на умовах конфіденційності та добровільності співпрацю з особами, які повідомляють про корупційні правопорушення; звітує про свою діяльність у порядку, визначеному цим Законом, та інформує суспільство про результати своєї роботи; здійснює міжнародне співробітництво у межах своєї компетенції відповідно до законодавства України та міжнародних договорів України.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.17Закону України«Про Національнеантикорупційне бюроУкраїни» Національному бюро та його працівникам для виконання покладених на них обов`язків надається право знайомитися в державних органах, органах місцевого самоврядування із документами та іншими матеріальними носіями інформації, необхідними для попередження, виявлення, припинення та розслідування кримінальних правопорушень, віднесених законом до підслідності Національного бюро, у тому числі такими, що містять інформацію з обмеженим доступом.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», Національному бюро та його працівникам для виконання покладених на них обов`язків надається право витребовувати за рішенням керівника структурного підрозділу Національного бюро та одержувати в установленому законом порядку у вказаному в запиті вигляді та формі від інших правоохоронних та державних органів інформацію, необхідну для виконання обов`язків Національного бюро. Суб`єкти, яким адресовано зазначений запит, зобов`язані невідкладно, але не більше ніж протягом трьох робочих днів, надати відповідну інформацію. У разі неможливості надання інформації суб`єкт повинен так само невідкладно у письмовій формі повідомити про це Національне бюро з обґрунтуванням причин. Національне бюро за зверненням відповідного суб`єкта може продовжити строк надання інформації на строк не більше двох календарних днів.
Отже, наведені вище положення Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» надають НАБУ правові підстави для витребування в межах здійснення досудового розслідування інформацію, необхідну для виконання обов`язків Національного бюро.
Відповідно до ч. 1 ст.185-13КУпАП ненадання інформації Національному антикорупційному бюро України на запит його посадових осіб, надання завідомо недостовірної інформації чи не в повному обсязі, порушення встановлених законом строків її надання, повідомлення третіх осіб стосовно того, що про них збирається така інформація, або невиконання інших законних вимог посадових осіб Національного антикорупційного бюро України тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до чотирьохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян.
Як убачається із наведеного протоколу, складеного щодо ОСОБА_1 , наказом AT «Українська оборонна промисловість» від 23.02.2024 № 122 ОСОБА_1 призначено (обрано) на посаду директора ТОВ «Харківський бронетанковий завод» (далі - ХБТЗ) на строк, визначений чинний контрактом (п. 6 наказу).
У зв`язку із досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 12022221180000343 від 29.03.2022 детектив Національного антикорупційного бюро України (далі - Національне бюро) на підставі ч. 2 ст. 93 КПК України звернувся до ХБТЗ із запитом від 21.04.2026 № 513-288/12899, у якому просив надати, зокрема, витяги з регістрів бухгалтерського обліку у частині операцій з окремим майном.
Листом від 01.05.2026 № 5/1/16 за підписом в. о. директора ОСОБА_2 . ХБТЗ надав відповідь на вказаний запит.
Оскільки надані разом з листом від 01.05.2026 № 5/1/16 відомості були неповними, керівник підрозділу Національного бюро на підставі ч. 2 ст. 93 КПК України і п. З ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» звернулася до ХБТЗ із повторним запитом від 07.05.2026 № 513-288/15385.
Листом від 12.05.2026 № 5/12/11 за підписом директора Явнікова В. О. ХБТЗ повідомив про неможливість надання запитуваних відомостей у визначений у запиті строк.
Листом від 18.05.2026 №513-288/16434 Національне бюро поінформувало ХБТЗ про продовження строку розгляду запиту до 20.05.2026 (включно).
Листом від 20.05.2026 № 5/20/16 за підписом директора ОСОБА_1 . ХБТЗ надав відповідь на запит від 07.05.2026.
У протоколі зазначено, що надаючи відповідь на запит Національного бюро від 07.05.2026 № 513-288/15385, ОСОБА_3 не дотримався цих вимог.
Інформація надана не у формі, що визначена у запиті.
У запиті від 07.05.2026 № 513-288/15385 Національне бюро просило .ХБТЗ надати, зокрема:
«1. Витяги з регістрів бухгалтерського обліку, які містять повні і вичерпні відомості про оприбуткування та подальшу долю (використання у виробництві, передачу замовникові тощо) усього майна ремонтного фонду, що накопичилося у ході виконання таких договорів: 
-від 24.03.2015 №294/15/21;
-від 09.10.2015 №294/15/182; 
від 26.02.2016 № 342/3/5/16/7;
від 13.12.2016 № 342/3/5/16/90;
від 22.12.2017 № 342/3/5/17/79;
від 28.12.2018 № 342/3/5/18/76;
від 09.12.2020 № 370/3/5/2/1/62;
від 16.12.2020 № 370/3/5/2/1/66.
Витяги просили надати у розрізі кожного договору та кожної одиниці відповідного майна (із вказанням її номенклатури), наводячи щодо кожної операції з відповідним майном щонайменше відомості про (1) її відображення шляхом подвійного запису на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку та (2) реквізити первинних документів, на підставі яких відображено операцію.
Витяги просили засвідчити підписом особи, відповідальної за ведення бухгалтерського обліку на підприємстві.
Вказано, що посадова особа Національного бюро, направляючи запит, скористалася своїм повноваженням, передбаченим у п. 3 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», щодо визначення форми надання запитуваних відомостей.
Зазначена вимога, зокрема щодо надання відомостей про відображення операцій з кожною одиницею відповідного майна шляхом подвійного запису на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку, ґрунтується на нормі абз. 1 ч. З ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», згідно з якою така форма відображення операцій у бухгалтерському обліку є загальнообов`язковою для усіх підприємств в Україні.
Водночас, відомості, направлені ХБТЗ разом з листом від 20.05.2026 № 5/20/16, фактично містять лише переліки майна, включені до документів із назвою «возврат товаров поставщику».
Ці відомості надані не у формі, що визначена у запиті, адже не містять відомостей про відображення відповідних операцій шляхом подвійного запису на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку.
Серед іншого, внаслідок цього Національне бюро позбавлене можливості встановити і дослідити (1) підстави оприбуткування цього майна на балансі ХБТЗ, а також (2) наявність чи відсутність майна, яке було отримане під час виконання ремонтів за вказаними у запиті договорами, але з будь-яких причин не було фактично повернуто постачальнику.
Зазначено, що посилання ХБТЗ у листі від 20.05.2026 № 5/20/16 на неможливість надання відомостей у визначеній у запиті формі через технічні особливості функціонування програмного забезпечення, яке використовується для ведення бухгалтерського обліку, не може бути взято до уваги, оскільки сам факт використання того чи іншого програмного забезпечення не звільняє підприємство від виконання передбаченого Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» обов`язку щодо відображення господарських операцій шляхом подвійного запису.
Щодо інформації наданої не в повному обсязі у протоколі вказано наступне.
Аналіз відповіді ХБТЗ засвідчив, що надані ним відомості є неповними.
Зокрема, у володінні Національного бюро наявні наряди органу військового управління - в/ч НОМЕР_1 , у яких міститься перелік майна, що підлягав поверненню з ХБТЗ до в/ч НОМЕР_2 у рамках виконання одного з договорів, що вказаний у запиті (від 24.03.2015 № 294/15/21).
Загальний перелік майна, який вказаний у цих нарядах, є значно більшим за перелік майна, щодо якого надані відомості листом від 20.05.2026 № 5/20/16.
Отож, щонайменше у частині відомостей про майно ремонтного фонду, яке утворилося під час виконання договору від 24.03.2015 №294/15/21, ХБТЗ надав запитувані відомості не в повному обсязі.
За викладених вище обставин відповідно до протоколу б/н від 01.062026 року ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді директора ХБТЗ, 20.05.2026 за місцезнаходженням зазначеного товариства і вул. Велика Панасівська, 222, м. Харків) у порушення вимог ч. 5 ст. 40 КПК України та п. 3 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» не виконав законну вимогу посадової особи Національного бюро про надання інформації, викладену у запиті від 07.05.2026 № 513-288/15385, а саме - надав запитувану інформацію не у формі, вказаній у запиті, та не в повному обсязі.
З матеріалів долучених до протоколу від 01.06.2026 року встановлено наступне.
У зв`язку із проведенням досудового розслідування у кримінальному провадженні №12022221180000343 від 29.03.2022, детектив НАБУ на підставі ч.2 ст.93 КПК України звернувся до ТОВ «ХБТЗ» із запитом №513-288/12899 від 21.04.2026, у якому просив надати, зокрема, витяг з регістрів бухгалтерського обліку у частині операцій з майном, яке віднесено до ремонтного фонду. 
Листом від 01.05.2026 №5/1/6 за підписом в.о. директора ОСОБА_2 ТОВ «ХБТЗ» надало відповідь на вказаний запит до якого надало документи, що сформовані бухгалтерською програмою наявною на підприємстві:
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ ПО ДОГОВОРУ № 342/3/5/18/76 від 28.12.2018р. на 14 арк. в 1 прим.
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ ПО ДОГОВОРУ №294/15/21 від 24.03.2015 р на 1 арк. в 1 прим.
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ ПО ДОГОВОРУ № 294/15/182 від 09.10.2015р. на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по Дог. № 342/3/5/16/77 від 07.10.2016 р., 342/3/5/16/79 від 31.10.2016 р., 342/3/5/16/90 від 13.12.2016 р. на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по Дог. 342/3/5/16/100 від 29.12.2016 р., 342/3/5/16/90 від 13.12.2016 р., 342/3/5/16/6 від 26.02.2016 р. на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по Дог. № 342/3/5/16/90 від 13.12.2016 р., на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ ПО ДОГОВОРУ № 342/3/5/17/79 від 22.12.2017р. на 16 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по Дог. № 342/3/5/18/61 від 17.12.2018 р., Дог. № 342/3/5/17/79 від 22.12.2017 р, з/ч прицелы на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по дог.№ № 342/3/5/16 від 26.02.2016 р., 294/15/182 від 09.10.2015 р., дод. угода № 3 від 08.02.2016 р., 342/3/5/16/7 від 26.02.2016 р., 342/3/5/16/77 від 07.10.2016 р., 342/3/5/16/79 від 31.10.2016 р., 342/3/5/16/78 від 11.10.2016 р. на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по Дог. 342/3/5/16/7 від 26.02.2016 р., 342/3/5/16/78 від 11.10.2016 р. на 1 арк. в 1 прим.
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по Дог. 342/3/5/16/6 від 26.02.16 р., 294/15/182 від 09.10.2015 р., 342/3/5/16/7 від 26.02.2016 р., 342/3/5/16/78 від 11.10.2016 р., 342/3/5/16/90 від 13.12.2016 р. на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по Дог. 342/3/5/16/6 від 26.02.16 р., 294/15/182 від 09.10.2015 р., 342/3/5/16/7 від 26.02.2016 р., 342/3/5/16/78 від 11.10.2016 р., 342/3/5/16/77 від 07.10.2016 р., 342/3/5/16/100 від 29.12.2016 р., 342/3/5/16/79 від 31.10.2016 р. на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по Дог.№№342/3/5/16/7 від 26.02.16 р.,342/3/5/16/78 від 11.10.16 р., 342/3/5/16/100 від 29.12.2016 р. на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ по ДОГОВОРУ № 342/3/5/16/7 від 26.02.2016р. на 1 арк. в 1 прим. 
- РЕМФОНД ПОВЕРНЕННЯ ПО ДОГОВОРАМ №370/3/5/2/1/62 від 09.12.2020 р, №370/3/5/2/1/66 від 16.12.2020 р, на 7 арк. в 1 прим.
У подальшому, керівник Третього підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів НАБУ Уляна Чучкевич на підставі ч.2 ст.93 КПК України і п.3 ч.1 ст.17 Закону України «Про Національне бюро України» звернулася до ТОВ «ХБТЗ» із запитом від 07.05.2026 за №513-288/15385 про необхідність надання інформації та документів щодо обліку ремонтного фонду. У вказаному запиті керівник підрозділу НАБУ зазначила, про можливу невідповідність даних з відповіді на перший запит та наявними нарядами в/ч НОМЕР_1 , а також наголосила на необхідності надання витягів з регістрів бухгалтерського обліку, які містять повні і вичерпні відомості про оприбуткування та подальшої долі ремонтного фонду, у розріз кожного договору та кожної одиниці відповідного майна. 
ТОВ «ХБТЗ» повідомило керівника підрозділу НАБУ про неможливість надання інформації у вказані строки. 
Листом від 18.05.2026 №513-288/16434 НАБУ поінформувало ТОВ «ХБТЗ» про продовження строку на розгляд запиту до 20.05.2026. 
ТОВ «ХБТЗ» листом №5/20/16 від 20.05.2026 надало відповідь на запит від 07.05.2026 за №513-288/15385 з поясненнями щодо інформації, яка надається та первинні документи (витяг з бухгалтерського обліку по ремонтному фонду та давальницької сировини).
Так, у відповіді в тому числі зазначено, що Товариство у своїй діяльності та веденні бухгалтерського обліку керується положеннями Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», Податковим кодексом України, Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку (наказ Мінфіну № 88), Національним положення (стандарти) бухгалтерського обліку (НП(С)БО) та Міжнародні стандарти фінансової звітності (МСФЗ).
Вказано, що бухгалтерський облік, у тому числі облік ремонтного фонду ведеться у суворій відповідності до вказаних вище нормативно-правових актів, та надано витяги з регістрів бухгалтерського обліку (у формі реєстрів бухгалтерського обліку) щодо повернення ремонтного фонду за період з 2015-2020  років за підписом посадової особи у розрізі певних договорів, які зазначені у запиті. 
Додатково повідомили, що в деяких періодах (зокрема 2015 рік) неможливо встановити по яким саме договорам поверталося майно, через особливості ведення та збереження відомостей бухгалтерського обліку тих років.
В розрізі вказівок щодо форми регістрів бухгалтерського обліку, то просили звернути увагу на положення ст.93 КІК України, яким передбачено право на отримання органом досудового розслідування інформації, однак не передбачено право органу досудового розслідування надавати вказівки щодо форми надання такої інформації.
Також звертали увагу, що просили надати витяги з регістрів, а тому подібний витяг формується з бази бухгалтерського обліку і не підлягає зміні. На підставі викладеного,
ТОВ «ХБТЗ» надали інформацію у формі реєстрів бухгалтерського обліку у тому вигляді, як це дозволяє зробити програмне забезпечення.
Також у відповідід вказано, що після вивчення документів (нарядів), які були додані до запиту, повідомляють, що в останніх наявний перелік майна, який підпадає під визначення «давальницької сировини» і повертався у період 2015-2020 років до військових частин.
Повернення давальницької сировини проводилося на підставі інших первинних документів і в бухгалтерському обліку обліковується окремо. Саме тому, з метою повного надання інформації, сприянню досудового розслідування та встановлення повноти даних у питанні повернення військового майна, вважали за необхідно надати реєстри бухгалтерського обліку щодо повернення давальницької сировини за період 2015-2020 роки.
Щодо надання первинних документів на підставі яких в бухгалтерському обліку відображено операції, то вказано, що накладні на повернення за минулі періоди на підприємстві відсутні, на підтвердження чого до відповіді долучено відповідний акт. Також звертали увагу, що період зазначений у запиті, раніше вже підлягав перевіркам контролюючих органів, а тому обов?язку зберігання таких документів у ТОВ «ХБТЗ» немає.
Також через численні ракетно-бомбові удари рф по ТОВ «ХБТЗ» велика кількість первинних документів була втрачена внаслідок пожежі та замокання, серед яких також могли бути документи, які мають відношення до повернення ремонтного фонду та Давальницької сировини у період 2015-2020 років, зокрема документи від військових частина (наряди, акти приймання-передачі тощо).
Однак з цього питання, зазначено, що усі накладні на повернення військового майна (ремонтний фонд та давальницька сировина) складалися у двох примірниках. Другий примірник завжди надавався військовій частині (вантажоотримувачу), де посадова особа такої військової частини розписувалася за прийняття військового майна і ставилася печатка відповідної військової частини. На підставі такої накладної працівниками ТОВ «ХБТЗ» проводилися відповідні операції у бухгалтерському обліку, а посадовими особами військових частин оглядалося майно, складався відповідний акт приймання-передачі та відповідний наряд.
У свою чергу, вказаний вище акт приймання-передачі та наряд військової частини не є первинним документом для ведення бухгалтерського обліку ТОВ «ХБТЗ», адже останній не має статусу військової частини. Вказані документи складалися у відповідності до:
- Закону України «Про правовий режим майна у Збройних Силах України»;
- Положення про порядок обліку, зберігання, списання та використання військового майна у Збройних Силах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 серпня 2000 року № 1225;
- Тимчасове керівництво з обліку військового майна у Збройних Силах України,
Наказом Міністра оборони України від 24 грудня 2010 року № 690;
- Інструкції з обліку військового майна у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністерства оборони України №440 від 17.08.2017.
Саме тому подібні акти приймання-передачі та наряди не відображаються в
бухгалтерському обліку ТОВ «ХБТ3».
В той же час, такі документи (накладна на повернення, акт приймання-передачі та
наряди) мають зберігатися у військових частинах, куди здавалося майно. Але керівництво ТОВ «ХБТЗ» після отримання запиту докладає усіх зусиль для можливого поновлення документів на підтвердження повернення військового майна (ремонтного фонду та давальницької сировини) за 2015-2020 роки, а тому у разі можливого відшукання чи поновлення хоча б якихось документів, ними будуть вжиті заходи щодо повідомлення про такий факт.
Надання відповіді за підписом директора ТОВ «Харківський бронетанковий завод» ОСОБА_1 , з обґрунтуванням причин неможливості надати відомості, які не перебувають у володінні підприємства, та додані до відповіді витяги з бухгалтерського обліку по ремонтному фонду та давальницької сировини, в тій формі та обсязі, в якій така інформація мітиться в бухгалтерському обліку ТОВ «ХБТЗ», свідчить про відсутність у його діях умислу на надання неповної інформації, та як наслідок складу передбаченого ч 1 ст. 185-13 КУпАП адміністративного правопорушення.
Крім того, відповідно до положень п.3 ч.1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» Національному бюро та його працівникам надано право витребувати за рішенням керівника структурного підрозділу та одержувати в установленому законом порядку у вказаному в запиті вигляді та формі інформацію, необхідну для виконання покладених на них обов`язків .
А як встановлено в процесі розгляду справи керівником Першого Головного підрозділу детективів НАБУ згідно відкритих даних, розміщених на офіційному сайті Національного антикорупційного бюро України, яке є структурним підрозділом НАБУ являється ОСОБА_4 , а як вбачається з копії запиту ( а.с.61-63) запит надіслано керівником Третього підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України У.Чучкевич.
Таким чином, керівником структурного підрозділу НАБУ рішення про витребування від ТОВ «Харкіський бронетанковий Завод» зазначених у запиті документів не приймалось, запит ним не підписаний, а відтак визначені п.3 ч.1 ст.17 ЗУ «Про Національне антикорупційне бюро України» правові підстави для витребування інформації були відсутніми.
В тому числі, суд погоджується, що порядок надання інформації, який визначений п. 3 ч. 1 ст. 17 та п. 5 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» є відмінний один від одного саме за суб`єктністю - повноваженнями певного суб`єкта на її запитування.
Оскільки, як вбачається з п. 5 ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про Національне антикорупційне бюро України», Національному бюро та його працівникам для виконання покладених на них обов`язків надається право на підставі рішення Директора Національного бюро або його заступника, погодженого з прокурором, отримувати від банків, депозитарних, фінансових та інших установ, підприємств та організацій незалежно від форми власності інформацію про операції, рахунки, вклади, правочини фізичних та юридичних осіб, яка необхідна для виконання обов`язків Національного бюро. Отримання від банків інформації, що становить банківську таємницю, здійснюється в порядку та обсязі, визначених Законом України» Про банки і банківську діяльність" з урахуванням положень цього Закону, а отримання від Центрального депозитарію цінних паперів, Національного банку України та депозитарних установ інформації, що міститься у системі депозитарного обліку цінних паперів, - у порядку та обсязі, встановлених Законом України «Про депозитарну систему України». Суб`єкти, яким адресовано зазначене рішення, зобов`язані невідкладно, але не більше ніж протягом трьох робочих днів, надати відповідну інформацію. У разі неможливості її надання у зазначений строк з обґрунтованих причин за зверненням відповідного суб`єкта Національне бюро може продовжити строк надання інформації на строк не більше двох календарних днів.
Проте, як вбачається у запиту надісланому до ТОВ «ХБТЗ» в тому числі просили надати інформацію про операції, що здійснювало Товариство.
Отже запит, який 07.05.2026 спрямований до ТОВ «Харківський бронетанковий завод», мав бути наданий в порядку, передбаченому п. 5 ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про Національне антикорупційне бюро України», бо фактично, за своїм змістом, містить вимогу про надання інформації про операції юридичної особи (у даному випадку про господарські операції), а даний запит не є рішенням Директора Національного бюро або його заступника, яке погоджене з прокурором.
Відповідно до ст.ст.245,256,280 КпАП України, одним з завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. При розгляді справи необхідно з`ясувати, чи було вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи.
Відповідно до ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність у діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.
Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на підставі протоколу про адміністративне правопорушення в межах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, шляхом перевірки за допомогою доказів, доданих до справи про адміністративне правопорушення, наявності відомостей, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення та встановлення в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, що зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення.
Із викладеного слідує, що під час розгляду справи, законодавець покладає на суд обов`язок, обумовлений з`ясуванням істотних обставин справи, перелік яких регламентовано законом, які слугують правовими підставами (підґрунтям) для прийняття рішення про визнання особи винуватою у скоєнні інкримінованого правопорушення та застосування до неї заходу державного примусу у вигляді накладення стягнення.
Склад адміністративного правопорушення - це сукупність законодавчо-визначених ознак, наявність яких дає підстави дійти висновку у кожному конкретному випадку щодо належної правової кваліфікації дій особи, та як наслідок прийняти рішення щодо можливості притягнення такої особи до юридичної відповідальності.
Відсутність (недоведеність) хоча б однієї із ознак складу адміністративного правопорушення унеможливлює прийняття рішення про притягнення особи до відповідальності та застосування відносно неї заходів державного примусу, зокрема накладення стягнення у виді штрафу.
Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувачення, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Згідно вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення. Приймаючи рішення, суду необхідно керуватись п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України», яким визначено, зокрема, що доведення вини має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.
Крім того, розгляд справи в суді здійснюється лише в межах перевірки тих обставин, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та матеріалах долучених до нього, які були зібрані органом, який склав протокол. Для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, на суд не може бути покладена функція збирання доказів.
Відповідно до п. 1 ст.247КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи викладене, та оскільки подані суду на дослідження докази не дають підстав для того, щоб зробити категоричний висновок про те, що у діях ОСОБА_1 є склад інкримінованого адміністративного правопорушення, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-13 КУпАП, є недоведеною, а відтак провадження у справі необхідно закрити на підставі п. 1 ст.247КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, з урахуванням положень Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», керуючись ст. 7, 9,10,33, 185-13, 245, 247,252,280,284 КУпАП, суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 185-13 КУпАП закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови через Холодногірський районний суд м. Харкова.

Суддя О.В. Бородіна