Номер справи 171/555/26
Номер провадження 2/171/2594/26

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.07.26 м. Апостолове
Апостолівський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Шкарлат Я.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Бахтіярової Н.В.,
за участю прокурора Кудінової А.О.,
розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом заступника керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області, який діє в інтересах Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області до ОСОБА_1 , третя особа: Курахівська МВА Покровського району Донецької області про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища,-
ВСТАНОВИВ:
До Апостолівського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору – Курахівська міська військова адміністрація Покровського району Донецької області.
В обґрунтування позовних вимог зазначено наступне:
Покровською окружною прокуратурою встановлено, що 22 травня 2024 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області рибоохоронного патруля складено протокол про адміністративне правопорушення №005178 відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП. 
Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 09.07.2024 (оскаржена не була, набрала законної сили 20.07.2024) у справі 237/2456/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що у грошовому вигляді становить 340 (триста сорок) гривень в дохід держави. 
Із матеріалів справи вбачається, що 22.05.2024 о 13:00 було виявлено факт грубого порушення правил рибальства, а саме на р. Сухі Яли біля с. Янтарне Курахівської територіальної громади Покровського району Донецької області здійснював вилов риби забороненими знаряддями лову – саморобною лісковою сіткою та незаконно виловив рибу: карась сріблястий 39 шт. на загальну вартість 61 659 грн. та лящ 1 шт. на суму 1598 грн., чим заподіяв шкоду (збитки) природному навколишньому середовищу у розмірі 63 257 (шістдесят три тисячі двісті п`ятдесят сім) гривень. 
Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 3.14, п. 3.15, Правил любительського і спортивного рибальства та ст.63 Закону України «Про тваринний світ», за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.4 ст.85 КУпАП. 
Питання щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу при розгляді справи про адміністративне правопорушення та у подальшому не вирішувалось, отже наявні підстави для стягнення вказаної шкоди в судовому порядку.
За даними Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області завдана матеріальна шкода добровільно відповідачем не відшкодована, а отже підлягає стягненню у цивільному порядку.
Прокурор просить суд стягнути з відповідача на користь держави в особі Курахівської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення адміністративного правопорушення та порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 63 257 (шістдесят три тисячі двісті п`ятдесят сім) гривень 00 копійок та тягнути з відповідача на користь Донецької обласної прокуратури судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок..
Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з`явився, надав до суду заяви, в яких просили розглянути справу за їх відсутності.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлені належним чином.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Покровською окружною прокуратурою встановлено, що 22 травня 2024 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області рибоохоронного патруля складено протокол про адміністративне правопорушення №005178 відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП. 
Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 09.07.2024 (набрала законної сили 20.07.2024) у справі 237/2456/24 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що у грошовому вигляді становить 340 (триста сорок) гривень в дохід держави. 
Із матеріалів справи вбачається, що 22.05.2024 о 13:00 було виявлено факт грубого порушення правил рибальства, а саме на р.Сухі Яли біля с.Янтарне Курахівської територіальної громади Покровського району Донецької області здійснював вилов риби забороненими знаряддями лову – саморобною лісковою сіткою та незаконно виловив рибу: карась сріблястий 39 шт. на загальну вартість 61 659 грн. та лящ 1 шт. на суму 1598 грн., чим заподіяв шкоду (збитки) природному навколишньому середовищу у розмірі 63 257 (шістдесят три тисячі двісті п`ятдесят сім) гривень.
Згідно з ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.
Згідно з ч. 1 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених ч.2 цієї статті. 
В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства (ч. 3 ст. 40 КУпАП).
Оскільки під час розгляду справи про адміністративне правопорушення судом питання про відшкодування ОСОБА_1 шкоди, завданої навколишньому природному середовищу не вирішено, у зв`язку з чим питання про таке відшкодування підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства.
Відповідно до ст. 13 Конституції України, ст. 324 Цивільного кодексу України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.
Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Згідно із ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Згідно з ст.16 Цивільного кодексу України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особі якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Статтею 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, в тому числі, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Згідно з п. "б" ч.1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.
Відповідно до ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Аналогічна правова позиція міститься в роз`ясненні Вищого арбітражного суду України № 02-5/744 від 27.06.2001. Зокрема, відповідно до статті 69 Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від сплати збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.
Так, ч. 4 ст. 85 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил використання об`єктів тваринного світу.
Відповідно до вимог ст. 25 Закону України «Про тваринний світ», рибальством вважається добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.
В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Положеннями п. 3.14 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 (чинними на момент вчинення адміністративного правопорушення) забороняється застосовувати без дозволу органів рибоохорони нові знаряддя та способи лову, які не передбачені цими Правилами рибальства.
Аналогічна норма закріплена в п. 1, 2 розділу IV Наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства» № 700 від 19.09.2022.
Норма ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» вказує, що громадянин відповідно до закону зобов`язаний відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. 
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Згідно із ст. 32 Закону України «Про рибне господарство», водні біоресурси, що знаходяться у водних об`єктах (їх частинах), територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Водні біоресурси, вилучені в порядку спеціального використання, є власністю користувачів водних біоресурсів з моменту, коли вони потрапили до знарядь вилову, крім видів, що становлять особливу природоохоронну, наукову та естетичну цінність, а також види, занесені до Червоної книги України.
Згідно з ч. 1 ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно закону.
Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно з вимогами ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», згідно з якими, шкода і збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу підлягають зарахуванню на рахунки фондів охорони навколишньому природного середовища відповідних рад.
Відповідно до вимог ч. 2 та ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок
порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення.
Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За таких обставин, суд вважає позовні вимоги заступника керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є законними та обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю.
Враховуючи те, що незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову здійснювався на водоймі, що розташована на території Курахівської міської територіальної громади Донецької області, кошти, на відшкодування завданих збитків слід стягнути на рахунок бюджету держави в особі Курахівської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області.
За таких обставин з відповідача, враховуючи «для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України)», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року № 1042, підлягає стягненню шкода в розмірі 63 257 (шістдесят три тисячі двісті п`ятдесят сім) гривень 00 копійок заподіяна грубим порушенням правил рибальства.
Судові витрати необхідно стягнути з відповідача на користь позивача у відповідності зі ст. 141 ЦПК України у розмірі 3028 грн.
На підставі викладеного, ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 1166 ЦК України, керуючись ст.ст. 2, 5, 10-13, 34, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, – 
ПОСТАНОВИВ:
Позовні вимоги заступника керівника Покровської окружної прокуратури Донецької області, який діє в інтересах Управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області до ОСОБА_1 , третя особа: Курахівська МВА Покровського району Донецької області про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь держави в особі Курахівської міської військової адміністрації Покровського району Донецької області (місцезнаходження: пр.Миру, буд.4, м.Курахове, Покровський район, Донецька область, 85612, код ЄДРПОУ: 44907766) шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення адміністративного правопорушення та порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 63 257 (шістдесят три тисячі двісті п`ятдесят сім) гривень 00 копійок на рахунок: «Донецьке ГУК/Курахівська МТГ/24062100 код ЄДРПОУ 37967785 банк отримувача- Казначейство України (ЕАП) р/р UA718999980333139331000005682, код платежу: 24062100 призначення платежу - Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності».
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Донецької обласної прокуратури (ідентифікаційний код юридичної особи 25707002, юридична адреса: вул.Університетська, 6, м.Маріуполь, Донецька область, 87500, рахунок UA918201720343180002000016251, Держказначейська служба України м. Київ, отримувач – Донецька обласна прокуратура) витрати зі сплати судового збору в сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.
Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів із дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 29.07.2026 року.

Суддя         Я.Ю.Шкарлат